Постанова
Іменем України                                   
 
11 жовтня 2021 року 
м. Київ
 
справа № 646/6354/19
провадження № 61-11642св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,  
 
учасники справи: 
позивач - ОСОБА_1 , 
відповідач - Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», 
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на постанову Харківського апеляційного суду від 26 травня 2021 року у складі колегії суддів: Яцини В. Б., Котелевець А. В., Хорошевського О. М., 
 
ВСТАНОВИВ:
 
Короткий зміст позовних вимог та судових рішень
 
У вересні 2019 року ОСОБА_1 через свого представника - ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (далі - АТ «ОГС «Харківгаз») про визнання протиправним та скасування рішення.
 
Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що у 2001 році він уклав із Відкритим акціонерним товариством «Харківгаз» (далі - ВАТ «Харківгаз») договір № 74/301105 про надання послуг з газопостачання. Починаючи із 2001 року він своєчасно та у повній мірі розраховувався за спожитий газ. 26 червня 2019 року працівниками Акціонерного товариства «Харківгаз» (далі - АТ «Харківгаз») проведено перевірку лічильника газу його домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої складено акт про виявлені порушення № 000174, в якому вказано, що на лічильнику є сліди стороннього втручання. Лічильник газу демонтовано для проведення експертизи. За підсумками експертизи лічильника складено довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки. 25 липня 2019 року на засіданні комісії акт про порушення задоволено та прийнято рішення щодо донарахування об`єму природного газу за несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (далі - ЗВТ). Після чого йому вручено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості за період із 26 грудня 2018 року по 26 червня 2019 року у розмірі 21 532,60 грн. Він не втручався в роботу ЗВТ, середній об`єм спожитого газу в будинку не змінився після перевірки, більше того цього робити йому немає сенсу, адже він як учасник ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС отримує пільги, які майже повністю покривають витрачені кубометри газу. Несанкціоноване втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу, за яке наступає відповідальність у вигляді донарахування ціни необлікованого газу, має місце лише у випадку сукупності двох обставин: 1) наявність дій втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема, лічильника газу); 2) наявність наслідку такого втручання - споживання природного газу не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або іншим чином викривляються дані обліку газу. Але доказів наявності такого наслідку - споживання природного газу не обліковується, матеріали справи не містять.
 
Із урахуванням наведених обставин, позивач просив визнати протиправним та скасувати рішення комісії з розгляду актів про порушення, проведення донарахування споживачам природного газу за порушення вимог Кодексу газороздільних систем по Мерефянському відділенню АТ «Харківгаз», оформлене протоколом від 25 липня 2019 року № 3127.
 
Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 16 лютого 2021 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного суду від 26 травня 2021 року, позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправними та скасовано рішення комісії з розгляду актів про порушення АТ «Харківгаз», оформлене протоколом від 25 липня 2019 року № 3127.
 
Задовольняючи позов, суди попередніх обставин виходили із того, що порушення цілісності пломби, само по собі не може свідчити про наявність складу правопорушення, оскільки ні актом, ні експертизою не встановлено, що саме пошкодження пломби вплинуло на роботу або конструкцію чи складові конструкції ЗВТ, та саме внаслідок пошкодження пломби витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалася (обліковувалася частково чи з порушенням законодавства), та призвело до викривлення даних обліку природного газу. Отже, за відсутності обов`язкового елементу складу правопорушення, факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ - не доведений.
 
Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи
 
У липні 2021 року АТ «ОГС «Харківгаз» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 26 травня 2021 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що судами не враховано висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, із урахуванням якого провадження у цій справі підлягає закриттю. Позивач, як власник лічильника, зобов`язується утримувати належне йому майно та невиконання цього обов`язку тягне за собою відшкодування власником збитків. АТ «ОГС «Харківгаз» підтверджено факт несанкціонованого втручання позивача у роботу лічильника газу, тоді як позивачем не надано до суду жодного доказу, який би спростовував факт несанкціонованого втручання в роботу лічильника. Суди дійшли помилкового висновку про те, що для того, щоб здійснити донарахування ціни необлікованого газу потрібно встановити той факт, що він певний факт час не обліковувався та не сплачувався, чого не зроблено представником відповідача та не враховано комісією під час прийняття рішення. 
 
У серпні 2021 року від представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 надійшов відзив на касаційну скаргу АТ «ОГС «Харківгаз», у якому заявник просять відхилити указану касаційну скаргу та залишити оскаржувані судові рішення без змін, посилаючись на те, що оскаржувані судові рішення ухвалені з додержанням норм матеріального та процесуального права, з урахуванням правових позицій Верховного Суду, а доводи, викладені у касаційній скарзі, є необґрунтованими та такими, що не спростовують законності оскаржуваних судових рішень. Судами попередніх інстанцій надано належну оцінку зібраним у справі доказам, повно та правильно встановлено обставини, які мають значення для справи та ухвалено законні та обґрунтовані судові рішення. 
Позиція Верховного Суду 
 
Відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційних скарг, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга АТ «ОГС «Харківгаз» не підлягає задоволенню.
 
Встановлені судами обставини 
 
ОСОБА_1 є споживачем послуг з газопостачання за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору № 74/301105, укладеного з ВАТ «Харківгаз», правонаступником якого є АТ «Харківгаз».
 
ОСОБА_1 є учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильської АЕС категорії 1, що підтверджується посвідченням від 07 жовтня 1993 року серії НОМЕР_1 та вкладкою № НОМЕР_2 . У зв`язку із цим ОСОБА_1 має пільги щодо зниження плати за споживання газу.
 
10 грудня 2014 року працівниками ПАТ «Харківгаз» за адресою: АДРЕСА_1, здійснено опломбування ПЛГ, про що складено акт на встановлення/зняття охоронної пломби на ПЛГ; відповідальність за збереження пломб згідно з актом покладено на споживача.
 
26 червня 2019 року працівниками АТ «Харківгаз» складено акт про порушення № 000174, яким встановлено такі порушення: ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра.
Також у матеріалах справи є акт про порушення за тим самим номером № 000174, проте від 27 червня 2019 року. Акти різняться за формою, а саме: акт від 26 червня 2019 року складено за формою додатка 11 до Кодексу газорозподільних систем (далі - Кодекс ГРС), акт від 27 червня 2019 року - за формою додатку 1 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті.
 
26 червня 2019 року лічильник газу Gallus 2000, G4 зав. № 00244637, направлено на експертизу, про що складено акт (протокол) щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу № 000174.
 
05 липня 2019 року комісією АТ «Харківгаз» спільно із Державним підприємством «Укрметртестстандарт» (далі - ДП «Укрметртестстандарт») проведено експертизу лічильника газу Gallus 2000, G4 зав. № 00244637, що належить ОСОБА_1 , встановленого за адресою АДРЕСА_1 , за результатами якої складено акт № 547.
 
Експертизою встановлено: невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовуються виробником лічильника; існує доступ до відлікового механізму; наявність пошкодження корпусу лічильника (корозія); інші пошкодження відсутні, що підтверджується актом експертизи від 05 липня 2019 року № 547. 
 
При проведенні повірки лічильника газу мембранного Gallus 2000, G4 зав. № 00244637 «викривлення даних обліку газу» персоналом ДП «Укрметртестстандарт» не встановлювалося, методикою повірки та порядком під час проведення повірки здійснення такої операції не передбачено, що підтверджується відповіддю ДП «Укрметртестстандарт» на адвокатський запит від 24 січня 2020 року.
 
05 липня 2019 року ДП «Укрметртестстандарт» за результатами повірки видано довідку № 39?1?3/21412 про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, а саме: лічильника газу Gallus 2000, G4 зав. № 00244637 з підстав: невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовуються виробником лічильника; наявність пошкоджень та дефектів лакофарбового покриття лічильника.
 
25 липня 2019 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення прийнято рішення, оформлене протоколом № 3127, яким вирішено акт про порушення від 26 червня 2019 року № 000174 вважати таким, що відповідає вимогам Кодексу ГРС та задовольнити у повному обсязі, провести донарахування об`ємів недооблікованого природного газу за період із 26 грудня 2018 року по 26 червня 2019 року у розмірі 21 532,60 грн. Розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості обраховано згідно з актом-рахунком від 25 липня 2019 року.
 
09 серпня 2019 року АТ «Харківгаз» направлено ОСОБА_1 вимогу про погашення заборгованості.
 
Нормативно-правове обґрунтування 
 
Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем визначені Кодексом ГРС. 
 
Підпунктом 4 пункту 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС передбачено, що суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема, Оператор ГРС та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі, в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу.
 
Підпунктом 6 пункту 7 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність несанкціонованого газопроводу.
 
Згідно з підпунктом 3 пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу).
 
Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу є втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (у тому числі, лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.
 
Положення наведеного пункту прямо вказує на те, що несанкціонованим є втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу за наявності факту того, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.
 
Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, зокрема, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).
 
Схожий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 28 грудня 2019 у справі № 911/721/19, від 12 березня 2020 року у справі № 920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 03 листопада 2020 року у справі № 908/554/19.
 
Пунктами 1, 8, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРСМ передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.
 
Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.
 
За результатами розгляду акту про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акту про порушення.
 
При задоволенні комісією акту про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.
 
Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
 
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).
 
Згідно з статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Задовольняючи позов, суди попередніх інстанцій, встановивши, що АТ «ОГС «Харківгаз» не доведено належними та допустимими доказами факту несанкціонованого втручання позивача у роботу лічильнику газу, дійшли правильного висновку про наявність підстав для визнання неправомірним та скасування рішення комісії АТ «ОГС «Харківгаз» з розгляду актів про порушення та визначення перерахунку (донарахування) природного газу побутовому споживачу ОСОБА_1 у розмірі 21 532,60 грн, оскільки таке рішення прийнято із порушенням норм чинного законодавства України. 
 
Обґрунтовуючи такий висновок, суди попередніх інстанцій правильного виходили з того, що сам факт наявності пошкодження лічильника газу за відсутності інших обов`язкових елементів, а саме: витрати (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або наявність інших дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу, не свідчить про наявність несанкціонованого втручання споживача у роботу ЗВТ/лічильника газу.
 
Ухвалюючи рішення у справі, суди попередніх інстанції правильно визначилися з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідили наявні у справі докази, надали їм належну оцінку та дійшли обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову.
 
Верховний Суд відхиляє доводи касаційної скарги про те, що позивач як власник лічильника зобов`язується утримувати належне йому майно та невиконання цього обов`язку тягне за собою відшкодування власником збитків, оскільки для покладення обов`язку на споживача відшкодувати необлікований об`єм та обсяг природного газу необхідно встановити як факт пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, так і факт викривлення даних обліку природного газу витрат (споживання). Враховуючи те, що у цій справі не встановлено, що у будинку позивача спожитий газ лічильником не обліковувався, тому відсутні підстави для донарахування об`ємів та обсягів природного газу. 
 
Посилання заявника на неврахування судами висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, із урахуванням якого провадження у цій справі підлягає закриттю, є необґрунтованими з огляду на таке. 
 
У постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц Великою Палатою Верховного Суду зроблено висновок про те, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права, а тому такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду.
 
Оскільки у справі, яка є предметом касаційної перегляду, спір виник щодо скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення, проведення донарахування споживачам природного газу за порушення вимог Кодексу ГРС, оформленого протоколом від 25 липня 2019 року № 3127, а у справі № 522/12901/17-ц - щодо скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ, питання щодо скасування рішення комісії не було предметом розгляду, тому відсутні підстави для застосування до спірних правовідносин висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц.
 
При цьому, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 зроблено висновок про те, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.
 
Зазначений висновок підлягає застосуванню також у разі оскарження рішення комісії з розгляду актів про порушення, проведення донарахування споживачам природного газу за порушення вимог Кодексу ГРС.
 
Враховуючи те, позивачем заявлена вимога про визнання протиправним та скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення, проведення донарахування споживачам природного газу за порушення вимог Кодексу ГРС, оформленого протоколом, тобто позивачем обраний ефективний спосіб захисту прав та інтересів, який установлений законом, тому такий спір підлягає судовому розгляду.  
 
Інші доводи, наведені в обґрунтування касаційної скарги, не можуть бути підставами для скасування ухвалених у справі судових рішень, оскільки вони ґрунтуються на неправильному тлумаченні заявником норм матеріального права та зводяться до переоцінки встановлених судом обставин, що в силу вимог статті 400 ЦПК України не є повноваженнями суду касаційної інстанції. 
 
При цьому, Верховний Суд зазначає, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України. Порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій. Суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.
 
Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою, а тому підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.
 
Керуючись статтями 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» залишити без задоволення.
 
Рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 16 лютого 2021 року та постанову Харківського апеляційного суду від 26 травня 2021 року залишити без змін.
 
Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

 
  Судді:	  О. В. Ступак	
 	 	
 	І. Ю. Гулейков	
 	 	
 	Г. І. Усик