ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

18 жовтня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/10938/20	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача:  Шальєвої В.А.
суддів:                           Білак С.В., Олефіренко Н.А.,     
за участі представника відповідача Ільчука В.Л. (в режимі відеоконференцзв`язку), 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.01.2021 р. (суддя Єфанова О.В., повне судове рішення складено 25.01.2021 р.) в справі № 160/10938/20 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу, 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Державної служби України з питань праці (далі - Держпраці) про визнання протиправним та скасування наказу від 02.09.2020 р. № 81-кт «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.01.2021 р. позов задоволено, визнано протиправним та скасовано наказ Держпраці від  02.09.2020 р. № 81-кт «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».
В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. 
Апеляційна скарга містить виклад обставин справи та зазначення, що дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Держпраці дотримано порядок, права та гарантії позивача при здійсненні дисциплінарного провадження, надана можливість безперешкодної участі в засіданнях дисциплінарної комісії,  наданні пояснень, заперечень та зауважень, ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи, а судом першої інстанції не прийнято до уваги більшість доводів відповідача.
          В судовому засіданні  представник відповідача апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.
          Позивач до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, у зв`язку з чим суд визнав за можливе здійснити апеляційний перегляд справи за відсутності позивача.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши  законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що позивач був державним службовцем, обіймав посаду заступника начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області відповідно до наказу Держпраці від 14.05.2018 року № 26-кт. 
На виконання наказу Держпраці від 25.02.2019 року № 11-кт у період з 25.02.2019 року по 03.06.2020 року позивач виконував обов`язки начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області.
13.07.2020 року заступником голови Держпраці на ім`я т.в.о. голови Держпраці  подано службову записку №84/СП/3.4.3-20 з пропозицією розглянути питання щодо доцільності ініціювання дисциплінарного провадження стосовно позивача.
На підставі цієї записки т.в.о. головою Держпраці  прийнято наказ від 14.07.2020 року №303-к «Про дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 », яким відкрито дисциплінарне провадження.
Під час проведення дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією встановлено, що Держпраці листом від 16.03.2020 №1916/1/3.1-20 повідомила Головні управління Держпраці в областях про необхідність до закінчення карантинних заходів проводити перевірки знань з питань охорони у формі дистанційної перевірки за умови дотримання вимог, визначених у пункті 3.12. Типового положення. На адресу Держпраці надійшов лист Приватного закладу «Центр професійної освіти і навчання» (далі - Приватний заклад) від 23.06.2020 №150 стосовно незабезпечення проведення перевірки знань з питань охорони праці комісією ГУ Держпраці у Дніпропетровській області (далі - Управління) після проведення приватним закладом навчань з питань охорони праці посадових осіб та працівників. За даними, отриманими з відповіді Управління Держпраці від 01.07.2020 №   4481-15/04, Криворізьке гірничопромислове управління листом від 16.03.2020 №200-03/06 проінформувало навчальні центри м. Кривий Ріг про скасування з 16.03.2020 засідань комісії з перевірки знань з питань охорони праці, а у подальшому окремим листом - про початок засідань з 09.06.2020 року.
На виконання окремого доручення т.в.о. голови Держпраці від 06.07.2020 року Управління повідомило, що тільки Криворізьке гірничопромислове управління не провело перевірку знань, про цьому, що отримало на це два звернення від Приватного закладу від 13.05.2020 року та від 24.04.2020 року, які адресувалися ОСОБА_1 . При цьому, останнім повідомлено про відсутність на це винних осіб.
У ході перевірки комісія дійшла висновку про наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку, передбачено пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», - невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків та доручень керівників, та внесла подання з пропозицією притягнути ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.
Щодо виявлених порушень на ім`я т.в.о голови Держпраці позивачем надано письмове пояснення, відповідно до якого останнім зазначено, що на балансі Криворізького гірничопромислового управління знаходиться 19 персональних комп`ютерів, які є технічно застарілими, у зв`язку з чим відсутня можливість провести онлайн-конференції, а в Управлінні відсутнє фінансове забезпечення для придбання відповідних технічних пристроїв.
Наказом голови Держпраці від 02.09.2020 року № 81-кт до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Встановивши, що відповідачем дотримано вимог законодавства при здійсненні дисциплінарного провадження відносно позивача  шляхом забезпечення прав позивача у процесі з`ясування обставин вчинення дисциплінарного проступку, а не задоволення його клопотання про продовження строку проведення дисциплінарного провадження обумовлено обмеженими строками його проведення, суд першої інстанції вважав необґрунтованими доводи позивача про порушення відповідачем процедури, яка регулює питання здійснення дисциплінарного провадження. 
Разом з тим, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, оскільки  на момент отримання відповідних запитів у Криворізького гірничопромислового управління була відсутня технічна можливість провести перевірки знань саме з дотриманням умов пункту 3.12. Типового положення.
Відповідно, суд першої інстанції дійшов висновку, що прийнятий відповідачем наказ про накладення на позивача  догани не відповідає вимогам законодавства України, позаяк винесений без з`ясування усіх обставин, що мали значення для його прийняття, що обумовило задоволення позову.
Суд визнає приведений висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 обіймав посаду заступника начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, перебував на державній службі.
Відповідно до  наказу Держпраці від 25.02.2019 р. № 11-кт в період з 25.02.2019 р. по 03.06.2020 р. ОСОБА_1 виконував обов`язки начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області.
Заступником голови Держпраці 13.07.2020 р. ініційоване питання відкриття відносно позивача дисциплінарного провадження.
Керівником Держпраці  прийнято наказ від 14.07.2020 р. №303-к «Про дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 », яким відкрито дисциплінарне провадження.
Під час дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією встановлено, що Держпраці листом від 16.03.2020 р. №1916/1/3.1-20 повідомила Головні управління Держпраці в областях про необхідність до закінчення карантинних заходів проводити перевірки знань з питань охорони у формі дистанційної перевірки за умови дотримання вимог, визначених у пункті 3.12. Типового положення. На адресу Держпраці надійшов лист Приватного закладу «Центр професійної освіти і навчання» від 23.06.2020 р. №150 стосовно незабезпечення проведення перевірки знань з питань охорони праці комісією ГУ Держпраці у Дніпропетровській області  після проведення приватним закладом навчань з питань охорони праці посадових осіб та працівників. 
ГУ Держпраці в Дніпропетровській області повідомлено Держпраці листом від 01.07.2020 р. №   4481-15/04, що Криворізьке гірничопромислове управління листом від 16.03.2020 р. №200-03/06 проінформувало навчальні центри м. Кривий Ріг про скасування з 16.03.2020 р. засідань комісії з перевірки знань з питань охорони праці, а у подальшому окремим листом про початок засідань з 09.06.2020 р.
На виконання окремого доручення керівника Держпраці від 06.07.2020 р. ГУ Держпраці в Дніпропетровській області повідомлено про те, що тільки Криворізьке гірничопромислове управління не провело перевірку знань, а також  про отримання  звернення від Приватного закладу «Центр професійної освіти і навчання» від 13.05.2020 р. та від 24.04.2020 р. та відсутність  винних осіб у не проведенні перевірки знань.
Дисциплінарною комісією зроблено висновок про наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку, передбачено пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», - невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків та доручень керівників, внаслідок чого  внесено подання про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.
Щодо виявлених порушень на ім`я т.в.о голови Держпраці позивачем надано письмове пояснення, відповідно до якого останнім зазначено, що на балансі Криворізького гірничопромислового управління знаходиться 19 персональних комп`ютерів, які є технічно застарілими, у зв`язку з чим відсутня можливість провести онлайн-конференції, а в Головному управлінні відсутнє фінансове забезпечення для придбання відповідних технічних пристроїв.
Наказом голови Держпраці від 02.09.2020 р. № 81-кт до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Спірним під час апеляційного перегляду справи є виключно питання обґрунтованості накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 р. № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII). 
Статтею 8 Закону № 889-VIII визначені основні обов`язки державного службовця, відповідно  до частини 1 якої  державний службовець зобов`язаний:
1) дотримуватися  Конституції  та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;
2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;
3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;
4) з повагою ставитися до державних символів України;
5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;
6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;
7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки;
8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених  Конституцією  та законами України;
9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;
10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;
11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;
12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;
13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.
Положенням про Державну службу України з питань праці, затвердженим  постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 р. №     96, (далі - Положення № 96) встановлено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах, зокрема, промислової безпеки, охорони праці, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.
Згідно з пп.  6 п. 5 Положення №     96 Держпраці з метою організації своєї діяльності контролює та координує діяльність територіальних органів Держпраці, надає їм методичну та практичну допомогу в організації роботи, перевіряє її виконання.
Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення №     96).
Положення про Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області затверджене наказом Міністерства соціальної політики України від 27.03.2015 р. № 340, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.04.2015 р. за № 438/26883, (далі - Положення № 340).
Відповідно до пунктів 10, 11 Положення № 340 начальник Управління Держпраці несе персональну відповідальність за виконання покладених на Управління Держпраці завдань і здійснення ним своїх повноважень.
Начальник Управління Держпраці: очолює Управління Держпраці, здійснює керівництво його діяльністю, представляє Управління Держпраці у відносинах з іншими органами, підприємствами, установами, організаціями; здійснює керівництво Управлінням Держпраці, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності; організовує та забезпечує виконання Управлінням Держпраці відповідно актів законодавства, наказів Міністерства соціальної політики України організаційно-розпорядчого характеру, доручень Міністра, наказів Державної служби України з питань праці, доручень Голови Державної служби України з питань праці; вносить Голові Державної служби України з питань праці пропозиції щодо пріоритетів роботи Управління Держпраці і шляхів виконання покладених на нього завдань, подає на затвердження плани роботи Управління Держпраці; звітує перед Головою Державної служби України з питань праці про виконання покладених на Управління Держпраці завдань та планів роботи;, присвоює їм ранги державних службовців, приймає рішення щодо їх заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності (крім своїх заступників); порушує перед Головою Державної служби України з питань праці питання про присвоєння рангів державних службовців своїм заступникам, а також щодо заохочення та притягнення їх до відповідальності; підписує накази Управління Держпраці; розподіляє обов`язки між своїми заступниками; затверджує положення про структурні підрозділи Управління Держпраці та посадові інструкції працівників; здійснює інші повноваження відповідно до законодавства.
Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Як визначено частиною першою статті 65 цього Закону, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Згідно з пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII  невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, є дисциплінарним проступком.
Згідно із частиною першою статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження;  2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Відповідно до частин першої - третьої статті 67 Закону №889-VІІІ дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1)   усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.
За приписами статті 68 Закону № 889-VIII  дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення.
Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) <…> на державних службовців, які займають посади державної служби  категорій "Б"  і  "В":
зауваження - суб`єктом призначення;
інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.
Відповідно до частин першої-другої, дев`ятої-одинадцятої   статті 69 Закону № 889-VIII  для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", є Комісія.
Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.
Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Частиною першою статті 71 цього Закону з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.
У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов`язково.
Частинами першою  та третьою статті 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Статтею 74 Закону № 889-VIII передбачені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення, відповідно до частин 1-2, 6 якої дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.
Згідно з частинами першою та третьою  ст. 75 Закону № 889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.
Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.
Крім того, статтею 76 цього Закону встановлено право державного службовця на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.
Суд першої інстанції дійшов висновку про дотримання відповідачем процедури здійснення дисциплінарного провадження, встановленої Законом № 889-VIII, визнавши необґрунтованими доводи позивача  про незабезпечення його прав у процесі з`ясування обставин вчинення дисциплінарного проступку, не задоволення його клопотання про продовження строку проведення дисциплінарного провадження, а позивачем рішення суду першої інстанції не оскаржене в цій частині, тому судом не надається оцінка питанню дотримання відповідачем зазначеної процедури.
Вирішуючи питання доведеності наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку, передбаченого  пунктом 5 частини другої  статті 65 Закону № 889-VIII, а саме  невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, суд враховує наступне.
Виходячи зі змісту спірного наказу та обставин справи, дисциплінарний проступок, за який позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, полягає у неналежному виконанні покладених на нього службових обов`язків начальника Управління, що передбачені пунктами 3.12, 4.4, 5 Типового положення  про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 р. № 15, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.02.2005 р. за № 231/10511,  а саме не забезпечення виконання Криворізьким гірничопромисловим управлінням вимог листа Держпраці від 16.03.2020 р. №1916/1/3.1-20 у період з 16.03.2020 р. по 09.06.2020 р.
За змістом вказаного листа Держпраці повідомила Головні управління Держпраці в областях про необхідність до закінчення карантинних заходів проводити перевірки знань з питань охорони у формі дистанційної перевірки за умови дотримання вимог, визначених у пункті 3.12. Типового положення.
Відповідно до пункту 3.12 розділу 3 «Організація навчання і перевірки знань з питань охорони праці на підприємстві» Типового положення  про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 р. № 15, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.02.2005 р. за № 231/10511,  формою перевірки знань з питань охорони праці працівників є тестування, залік або іспит. Тестування проводиться комісією за допомогою технічних засобів (автоекзаменатори, модульні тести тощо), залік або іспит - за екзаменаційними білетами у вигляді усного або письмового опитування.
Тестування, залік або іспит можуть проводитися у формі дистанційної перевірки знань.
Дистанційна перевірка знань здійснюється за умови: забезпечення візуальної аутентифікації того, хто проходить перевірку знань з питань охорони праці; особистої присутності членів комісії з перевірки знань з питань охорони праці.
Дистанційна перевірка знань реалізується шляхом передачі відео-, аудіо-, графічної та текстової інформації у синхронному режимі.
Таким чином, задля проведення дистанційної перевірки знань з питань охорони у формі дистанційної перевірки необхідні відповідні технічні можливості, які забезпечуються за допомогою комп`ютерної техніки.
Відповідачем не спростовано, що на балансі Криворізького гірничопромислового управління знаходились технічно застарілі пристрої, за допомою яких неможливо забезпечити саме дистанційну перевірку знань, як й не спростовано  відсутності  в ГУ Держпраці в Дніпропетровській області фінансування на придбання нових пристроїв.
Судом першої інстанції обґрунтовано відхилено посилання відповідача щодо знаходження на балансі Криворізького гірничопромислового управління 6 ноутбуків як таке, що не підтверджене жодними належними доказами. При цьому відповідачем також не спростовано, що ноутбуки, на які посилається відповідач, використовувались на підставі договору оренди від 04.02.2019 р. №62.19, який на 2020 рік не  продовжений.
Відтак, суд погоджує висновок суду першої інстанції, що на момент отримання відповідних запитів у Криворізького гірничопромислового управління була відсутня технічна можливість провести перевірку знань саме з дотриманням умов пункту 3.12. Типового положення.
Відповідно, в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку через неможливість виконання доручення Держпраці.
Апелянтом не приведено доводів у спростування висновків суду першої інстанції.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9,   242, 243,   308,   315,   316,   321,   322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд   
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.01.2021 р. в справі № 160/10938/20 залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.01.2021 р. в справі № 160/10938/20 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу залишити без змін.
Постанова  набирає законної сили з дати її прийняття 18.10.2021 р. та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня  складення повного судового рішення.
          Повне судове рішення  складено 23.10.2021 р. 
   
             Суддя-доповідач                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      С.В. Білак 

                               суддя                                                                      Н.А. Олефіренко