УХВАЛА
 
24 листопада 2021 року
м. Київ
справа № 201/9273/20
провадження № 61-17188ск21
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Воробйової І. А. розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Сакари Н. Ю. у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 11 травня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про зобов`язання надати інформацію та відшкодування моральної шкоди,
ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2021 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга  ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 11 травня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 вересня 2021 року.
 
Ухвалою Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року касаційну скаргу  ОСОБА_1 залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків щодо оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
 
У листопаді 2021 року до суду касаційної інстанції надійшла заява  ОСОБА_1  про відвід судді-доповідача Сакари Н. Ю.
 
Заяву про відвід обґрунтовано тим, що суд безпідставно зобов`язав заявника надати відомості щодо його РНОКПП або номеру і серії паспорта, зазначити ціну позову за вимогою майнового характеру.
 
Ухвалою Верховного Суду від 22 листопада 2021 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Сакари Н. Ю., у справі за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 11 травня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до                                   АТ «Державний ощадний банк України» про зобов`язання надати інформацію та відшкодування моральної шкоди визнано необґрунтованою та передано  для вирішення зазначеного питання у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України, іншому судді.
Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
23 листопада 2021 року згідно протоколу автоматизованого розподілу справ, заявуОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Сакари Н. Ю.,  передано на розгляд судді Верховного Суду Воробйовій І. А.
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.
Відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Частиною восьмою статті 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.
За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (частина одинадцята статті 40 ЦПК України).
Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, N 33949/02, § 49 - 52, ЄСПЛ, від 09 листопада 2006 року).
Аналіз заяви  ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Сакари Н. Ю. підтверджує, що в ній викладено незгоду заявника із процесуальним рішенням, що відповідно до статті 36 ЦПК України не є підставою для відводу судді, і не свідчить про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Тому у задоволенні заяви  ОСОБА_1 слід відмовити.
Оскільки, доводи заявника не свідчать про наявність підстав передбачених статтею 36 ЦПК України, заявлений відвід задоволенню не підлягає.  
Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Сакари Н. Ю. у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 11 травня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про зобов`язання надати інформацію та відшкодування моральної шкоди, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
  Суддя 	   І. А. Воробйова