Справа № 991/6621/21
Провадження № 1-кс/991/6721/21

УХВАЛА

11 жовтня 2021 року 	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретарів судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
детективів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 про призначення судової експертизи відео-, звукозапису у кримінальному провадженні № 52021000000000060.

(1)Короткий виклад змісту поданого клопотання
27.09.2021 Вищим антикорупційним судом отримано вказане клопотання адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_10 про призначення судової експертизи відео-, звукозапису.
Відповідно до змісту клопотання детективами Національним антикорупційним бюро України (далі – НАБУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №52021000000000060 від 03.02.2021 за підозрою  ОСОБА_10  у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 Кримінального кодексу України (далі – КК України).
На думку адвоката, досудове розслідування щодо ОСОБА_10 здійснюється однобічно та упереджено. При цьому, ним вказується, що у кримінальному провадженні проводилося ряд слідчих та розшукових дій, серед яких і проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо, - відеоконтроль особи.
Зокрема, як зазначено у клопотанні, у матеріалах кримінального провадження мітиться протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії (далі – НСРД) аудіо, -відеоконтроль особи від 10.08.2021 відносно ОСОБА_10 . Під час проведення НСРД зафіксовано зустріч 04.08.2021 ОСОБА_10 з особою на ім`я ОСОБА_11 та особою на ім`я ОСОБА_12 в ресторані «Odessa», за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 114 та в ресторані «Eshak», за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 84/87. Також у протоколі відображено інформацію щодо спілкування по телефону 06.08.2021 та 09.08.2021 ОСОБА_10 із особою « ОСОБА_13 »
Проведення НСРД, за твердженнями адвоката, зафіксовано за допомогою малогабаритного диктофону та аудіо/відео реєстратора, інформацію з яких збережено на карти-пам`яті micro SD №№6099т, 6100т, 61001т.
Адвокат у клопотанні зазначає, що детективами у цьому протоколі не наведено повні ідентифікаційні ознаки/технічні характеристики технічних засобів, за допомогою яких зазначені цифрові файли були записані (створені).
З метою отримання характеристик технічних засобів, як вказується у клопотанні, стороною захисту 02.09.2021 заявлено клопотання про надання для ознайомлення матеріалів кримінального провадження №52021000000000060 від 03.02.2021, а саме малогабаритного диктофону, за допомогою якого 04.08.2021 проведено негласну слідчу (розшукову) дію - аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 .
Водночас, як вказано у клопотанні постановою старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_14 від 03.09.2021 у задоволенні вказаного клопотання відмовлено повністю.
Таким чином, захисник вказує на необхідність призначення судової експертизи відео-, звукозапису у вказаному кримінальному провадженні, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. 
На вирішення експерту захисник просить поставити такі питання:
-Чи відбувається аналого-цифрове перетворення під час отримання інформації малогабаритним цифровим диктофоном, номер 86016С, за допомогою якого проведено негласні слідчі (розшукові) дії – аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 .?
-Чи відбувається аналого-цифрове перетворення під час отримання інформації малогабаритним цифровим диктофоном, номер 860307, за допомогою якого проведено негласні слідчі (розшукові) дії - аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 .?
-Чи відбувається аналого-цифрове перетворення під час отримання інформації аудіо/відео реєстратором «UNIKA AVR-12», за допомогою якого проведено негласні слідчі (розшукові) дії - аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 .?
-Чи можливо створення контрольної суми (хеш-суми) для інформації (звукозапису) створеного малогабаритним цифровим диктофоном, номер 86016С, за допомогою якого проведено негласні слідчі (розшукові) дії - аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 .?
-Чи можливо створення контрольної суми (хеш-суми) для інформації (звукозапису) створеного малогабаритним цифровим диктофоном, номер 860307, за допомогою якого проведено негласні слідчі (розшукові) ДІЇ - аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 .?
-Чи можливо створення контрольної суми (хеш-суми) для інформації (відеозапису) створеного аудіо/відео реєстратором «UNIKA AVR-12», за допомогою якого проведено негласні слідчі (розшукові) дії - аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 .?
-Чи являється малогабаритний цифровий диктофон, номер 86016С, за допомогою якого проведено негласні слідчі (розшукові) дії - аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 , перезаписувальним носієм інформації?
-Чи являється малогабаритний цифровий диктофон, номер 860307, за допомогою якого проведено негласні слідчі (розшукові) дії - аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 , перезаписувальним носієм інформації?
-Чи являється аудіо/відео реєстратором «UNIKA AVR-12», за допомогою якого проведено негласні слідчі (розшукові) дії - аудіоконтроль особи відносно ОСОБА_10 , перезаписувальним носієм інформації?
У клопотанні зазначається, що питання, які ініціює сторона захисту, можуть бути вирішені експертним шляхом лише за наявності відповідних технічних засобів за допомогою яких зафіксовано інформацію під час проведення НСРД. Тому адвокат просить зобов`язати детективів НАБУ надати експертам відповідне технічне обладнання.
Процесуальною метою проведення експертизи відеозвукозаписів у кримінальному провадженні, як зазначено у клопотанні, є перевірка обставин, передбачених ч. 1 ст. 87 КПК, щодо недопустимості доказів, отриманих за допомогою таких технічних засобів.
(2)Позиції учасників, висловлені у судовому засіданні
У судовому засіданні адвокати  ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підтримали подане клопотання, просили його задовольнити.
Детективи ОСОБА_8 та ОСОБА_9 заперечили проти задоволення клопотання. Зокрема, детектив ОСОБА_8 зазначила, що у кримінальному провадженні уже призначено експертизи щодо носіїв інформації, долучених до протоколу. На вирішення експерту, зокрема, поставлено питання щодо відповідності голосу підозрюваного звуку, що міститься на записах, та щодо оригінальності записів. Про вказане стороні захисту відомо. Детективом зауважено про невідповідність поставлених захисниками питань інструкції, що визначає порядок проведення подібних експертних досліджень. Недопустимим є призначення експертизи з питань права, водночас вказаному суперечить мета, задля досягнення якої сторона захисту просить призначити експертизу.
(3)Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні клопотання
Главою 20 КПК порядок проведення експертизи та залучення експерта віднесено до слідчих (розшукових) дій. 
Відповідно до частини другої ст. 223 КПК підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети. При цьому, частина перша вказаної статті визначає, що слідчі (розшукові) дії є діями, що спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 242 КПК експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
За змістом ст. 243 КПК експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. 
Крім того, КПК визначає, що у певних випадках експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту. 
Так, згідно з ч. 1 ст. 244 КПК сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 
- для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або залученим експертом надано не повний та належний висновок, або існують достатні підстави вважати, що залучений експерт з певних причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок, 
- сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
Із змісту зазначених положень КПК вбачається можливість самостійного залучення стороною захисту експерта у кримінальному провадженні. У випадку доведення того, що сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, призначення експертизи можливе слідчим суддею. При цьому, сторона захисту при зверненні до слідчого судді із клопотанням про призначення експертизи повинна продемонструвати, що наразі наявні підстави для проведення експертизи, вона необхідна для з`ясування обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і для цього необхідні спеціальні знання експерта. Необхідність проведення експертизи не може ґрунтуватися лише на припущеннях, а повинна підтверджуватись певними об`єктивними даними.
Водночас, у клопотанні та під час надання адвокатами усних пояснень не наведено переконливих аргументів, які могли б свідчити насамперед про неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту для перевірки відповідних обставин, які можуть викликати сумнів. Слідчому судді не надано для дослідження будь-яких копій документів щодо звернення адвокатами до відповідних експертів (неможливості укладення із експертом договору в порядку статті 243 КПК), не надано відомостей про відсутність матеріальної можливості для самостійного залучення експерта. 
Обґрунтування неможливості призначення експертизи самостійно, наведене стороною захисту, та що полягає у відсутності диктофона та відеореєстратора, теж слідчий суддя відкидає, оскільки відповідно до п. 2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) експерт наділений правом відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи. При цьому, будь-яких клопотань від експерта про надання додаткових матеріалів для проведення експертизи слідчому судді не надано.
Крім цього, із поданого клопотання не вбачається, що залучення експерта у цьому випадку обґрунтовується необхідністю вирішення питань, що можуть мати істотне значення для кримінального провадження.
Зокрема, сторона захисту аргументує таку потребу певними сумнівами, які ґрунтуються виключно на тому, що у протоколі, складеному за результатами проведення НСРД, на думку захисту, не наведені повні дані. Із вказаного обґрунтування слідчий суддя може лише припускати, що у сторони захисту виникають сумніви щодо достовірності самих фалів (відео, звукозаписів), відсутності стороннього втручання до їх змісту.
Термін «достовірний» тлумачиться в українській мові як такий, що не викликає сумніву, цілком вірний, точний та є синонімом прикметника «вірогідний» – який не викликає сумніву.
Вірогідність – це суб`єктивна впевненість особи, яка оцінює докази, в існуванні чи відсутності певних фактів.
Втім, стороною захисту не вказано на певні фрагменти самого відео-, звукозапису, що свідчили б про застосування монтажу, вилучення з відео чи звукозапису певних фрагментів, невідповідність картинки звукоряду тощо. З пояснень захисту, їм навіть на час звернення з даним клопотанням не надано самих записів, а лише копії протоколів НСРД, розмов з яких не пам`ятає їх підзахисний.
Серед іншого, захистом у клопотанні не наведено безпосередньо значення фрагментів (слів, рухів, часу, дати тощо) відео-, звукозапису, зафіксованих в матеріалах, складених за результатами проведення НСРД та які, на думку сторони захисту, могли бути спотворені, для кримінального провадження, які саме обставини злочину ними доводяться або ж спростовуються, чи мають ці розмови будь-яку вагомість для досягнення завдань провадження.
При цьому, відмова детектива стороні захисту у наданні для ознайомлення диктофона теж не свідчить про те, що відомості, що можуть міститись на флеш-носіях, могли бути спотворені. В цьому контексті слід враховувати, що у відповідності із розділом ІІ Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого наказом Центрального управління Служби безпеки України від 23.12.2020 № 383, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.01.2021 за № 52/35674, спеціальні технічні засоби, устаткування, апаратура, прилади, пристрої, програмне забезпечення, препарати та інші вироби, призначені (спеціально розроблені, виготовлені, запрограмовані або пристосовані) для негласного отримання інформації, відносяться до державної таємниці.
Варто звернути увагу сторони захисту, що при вирішенні питання про достовірність відео-, звукозапису необхідно й зважати на те, що такі файли є електронними документами. Відтак, на відміну від письмових документів, електронний не має постійної прив`язки до певного матеріального носія інформації, тому один і той же документ (файл) може існувати в ідентичному вигляді на різних носіях.
Слідчий суддя враховує ту обставину, що у кримінальному провадженні наразі призначено експертизу щодо оригінальності записів, відповідності голосу підозрюваного звуку, що зафіксований у матеріалах, складених за результатами НСРД, проведення якої на цей час не завершено. Ця обставина стороною захисту під час розгляду клопотань не заперечувалась.
Слід також зазначити, що перелік питань, що сторона захисту планує поставити експертам, не відповідає положенням п. 20 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5). Так, згідно з вказаними положеннями науково-методичних рекомендацій основними завданнями експертизи відеозвукозапису є: встановлення технічних умов та технології отримання відеозвукозапису, ототожнення особи за фізичними параметрами голосу, ототожнення особи за лінгвістичними ознаками усного мовлення. Про перевірку вказаних обставин сторона захисту не просить, а просить дослідити технічні характеристики пристроїв, на які здійснювався запис.
Таким чином, з огляду на те, що сторона захисту, звертаючись із клопотанням про проведення експертного дослідження, не змогла продемонструвати на основі об`єктивних даних, що справді існують підстави для проведення експертизи, слідчий суддя робить висновок, що у задоволенні клопотання необхідно відмовити.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-        відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 про призначення судової експертизи відео-, звукозапису у кримінальному провадженні № 52021000000000060.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали оголошено 13.10.2021 о 13:05 год.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1