ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

11 листопада 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/7958/18	

          Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          головуючого - судді  Лукманової О.М. (доповідач),
          суддів:  Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,     
                    при секретарі: Новошицькій О.О., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2021 року (суддя Рищенко А.Ю., м. Дніпро, повний текст рішення виготовлено 04.03.2021 року) у адміністративній справі №160/7958/18 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради треті особи: Чечелівська районна у місті Дніпрі рада; Центральна районна у місті Дніпрі рада; Індустріальна районна у місті Дніпрі рада; Шевченківська районна у місті Дніпрі рада; Амур-Нижньодніпровська районна у місті Дніпрі рада; Соборна районна у місті Дніпрі рада; Новокодацька районна  у місті Дніпрі рада; Самарська районна у місті Дніпрі рада, Громадська організація «Луганська правозахисна група» про визнання протиправним та нечинним рішення, суд, - 

в с т а н о в и в:
          У жовтні 2018 року ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач 1), ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач 2) звернулися з позовом до Дніпровської міської ради (далі по тексту - відповідач), третя особа: Громадська організація «Луганська правозахисна група», в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог,  просили визнати рішення Дніпровської міської ради VІІ скликання від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» протиправним та нечинним.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.04.2019 року залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивачів - Чечелівську районну у місті Дніпрі раду; Центральну районну у місті Дніпрі раду; Індустріальну районну у місті Дніпрі раду; Шевченківську районну у місті Дніпрі раду; Амур-Нижньодніпровську районну у місті Дніпрі раду; Соборну районну у місті Дніпрі раду; Новокодацьку районну  у місті Дніпрі ради; Самарську районну у місті Дніпрі раду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019 року позовні вимоги залишено без розгляду у зв`язку з тим, що позивачами не було надано обґрунтувань порушення їх прав оскаржуваним рішенням.
          Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 12.02.2020 року ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.03.020 року зобов`язано Дніпровську міську раду опублікувати оголошення про відкрите загальне позовне провадження у даній адміністративній справі у виданнях місцевих засобів масової інформації, а також на офіційному сайті Дніпровської міської ради відповідно до вимог ч.5 ст.264 КАС України.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.04.2020 року позовну заяву було залишено без руху та зобов`язано надати докази про застосування до позивачів норм оскаржуваного нормативно-правового акту або/та  того, що вони є суб`єктами відповідних правовідносин, на які поширюється дія  цього акту.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.05.2020 року позовні вимоги були залишені без розгляду у зв`язку з неусуненням недоліків.
          Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 12.08.2020 року ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.05.2020 року скасовано, справу направлено суду першої інстанції для продовження розгляду з тих підстав, що встановлення зацікавленості  позивачів та обґрунтування негативного впливу оскаржуваного рішення на права, свободи та інтереси позивачів, неможливе без розгляду справи по суті, дослідження доказів у справі, надання пояснень учасниками справи.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.02.2021 року відмовлено у залученні Громадської організації «Луганська правозахисна група» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2021 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.
          Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 01.07.2021 року залучено Громадську організацію «Луганська правозахисна група» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів.
          З рішенням суду першої інстанції не погодився позивач ОСОБА_1 та подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Свої вимоги обґрунтував тим, що судом прийняте рішення  з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи; не доведено обставини, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи; судом неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права. Апелянт вважав, що головуючим суддею не було додержано засад (принципів) адміністративного судочинства, закріплених у ст.2 КАС України; не додержано принципу верховенства права, офіційне тлумачення якому дано в рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року №15-рп/2004. Апелянт зазначав, що рішення прийняте без додержання Конституції України, якою визнається та гарантується місцеве самоврядування; судом не з`ясовано таких обставин, як відсутність спеціального закону, яким би регулювався сам порядок створення і ліквідація територіальних громад, а також ними утворених органів місцевого самоврядування. Апелянт вважав, що судом неповно з`ясовано обставини правових підстав прийняття оскаржуваного рішення, не дав оцінку тому, що згідно ч.3 ст.140 Конституції України місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. На думку апелянта, суд, посилаючись на ст.5 Закону України «По місцеве самоврядування»  не застосував висновки Рішення Конституційного Суду України від 13.07.2001 року №11-рп/2001 щодо повноважень міських рад як органів місцевого самоврядування в містах з районним поділом приймати рішення щодо матеріально-фінансового та організаційного забезпечення місцевого самоврядування в районах міста; утворення чи не утворення в місті районних рад та в разі їх утворення визначення обсягу і меж повноважень районних рад адміністративно-територіального устрою та з інших питань у межах і порядку, визначених Конституцією та законами України. Апелянт зазначав, що відповідно ст.144 Конституції України, органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом приймають рішення, які є обов`язковими для виконання на відповідній території. На думку апелянта, суд необґрунтовано послався на Закон України «Про місцеве самоврядування», у той час, як його норми не регулюють порядок здійснення місцевого самоврядування в районах міста; утворення чи не утворення в місті районних рад та в разі їх утворення визначення обсягу і меж повноважень районних рад адміністративно-територіального устрою та з інших питань у межах і порядку, визначених Конституцією та законами України. У даному випадку, на думку апелянта, суд необґрунтовано не застосував постанову Пленуму Верховного Суду України №9 від 01.11.1996 року щодо застосування норм Конституції України, яка має найвищу юридичну силу, а її норми є нормами прямої дії, суди при  розгляді конкретних справ мають оцінювати зміст будь-якого закону чи іншого нормативно-правового акта з точки зору його відповідності Конституції України. Апелянт зазначав, що відповідно до ст.55 Конституції України позивачі мали право звертатися з даним позовом до суду.  Апелянт звернув увагу на те, що місто Дніпро є містом  з районним поділом обласного підпорядкування, утворення чи неутворення районів у місті має визначатися законом, якого не існує; райони міста входять до єдиної системи адміністративно-територіального устрою України. На думку апелянта, судом порушено такі засади, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, в той же час суд допустив до участі Дніпровську міську раду без відповідних повноважень та відмовив в участі Громадській організації «Луганська правозахисна група». Апелянт вважав, що суддя Рищенко А.Ю. не мав права розглядати справу по суті, оскільки постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 12.02.2020 року скасовано ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019 року, прийняту головуючим суддею Рищенком А.Ю. про залишення позовних вимог без розгляду.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що 25.04.2018 року Дніпровською міською радою VII скликання було прийнято рішення №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів», яким було вирішено не утворювати  районні у місті Дніпрі ради після закінчення строку повноважень. Суд зазначив, що право на оскарження до суду рішень, дій чи бездіяльності органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, про яке йдеться у ч.2 ст.55 Конституції України, має спеціальну мету і призначення - правовий захист порушених прав та свобод людини, усунення перешкод у їх реалізації; взаємозв`язок права на звернення до суду з метою захисту прав людини випливає також з ч.2 ст.8 Конституції, за якою звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується. Суд виходив з того, що позивачі просять визнати протиправним та нечинним рішення Дніпровської міської ради, як таке, що порушує їх права, свободи і законні інтереси як мешканців районних у місті Дніпрі територіальних громад, в безпосередній участі у реалізації своїх прав на участь у місцевому самоврядуванні за належністю до відповідних районних територіальних громад, оскільки є жителями громади міста Дніпра та депутатами Самарської районної у місті Дніпрі ради та Шевченківської районної у місті Дніпрі ради. При цьому суд звернув увагу, що спірним рішенням Дніпровської міської ради було вирішено не утворювати районні у місті ради саме після закінчення повноважень позивачів, отже дострокового припинення повноважень не було. Тобто, позивачі мали можливість реалізувати свої повноваження депутатів відповідних районних рад до закінчення встановленого законом строку повноважень, а тому оскаржуване рішення не впливало на їх права, інтереси та обов`язки. Суд вважав, що у зв`язку з цим ними не обґрунтовано порушення їх прав оскаржуваним рішенням, оскільки останнє в жодному разі не було перешкодою для них у здійсненні їх конституційних прав обирати і бути обраними, або перешкодою у здійсненні інших прав та свобод. Суд вважав, що оскаржуване рішення за своєю суттю є актом, який змінює структуру органів місцевого самоврядування в межах міста Дніпра, в той же час, зазначене рішення не позбавляє мешканців територіальної громади можливості реалізувати свої права щодо участі у місцевому самоврядуванні через Дніпровську міську раду, або інші органи, які будуть створені на виконання оскаржуваного рішення та яким будуть передані відповідні функції та повноваження районних рад. Посилаючись на ч.2 ст.5 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», суд вважав, що міськім радам належить повноваження щодо формування районних у місті рад. Суд застосовуючи правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 20.02.2019 року у справі №522/3665/17, який посилався на рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 року у справі № 1-10/2004, з урахуванням положень статей 2, 5 КАС України, вважав, що об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень та законний інтерес може бути захищено судом, якщо позивач вважає, що його законний інтерес, за захистом якого він звернувся до суду порушено (щодо протиправних діянь, які мали місце і припинилися) або порушується (щодо протиправних діянь, які тривають); або створюються перешкоди для його реалізації (щодо протиправних діянь, які тривають і є перешкодами для реалізації права в теперішньому або в майбутньому часі) або мають місце інші ущемлення законних інтересів, однак позивач повинен довести, що він має законний інтерес і є потерпілим від порушення цього інтересу з боку суб`єкта владних повноважень. Суд зазначив, що подання позовів в інтересах невизначеного кола осіб не передбачено чинним законодавством України. Суд вважав, що позивачами не було надано належних обґрунтувань, які б свідчили про порушення їх законного інтересу, крім того, щодо твердження позивачів стосовно того, що районні у містах ради входять у єдину систему адміністративно-територіального устрою України, а також, що оскаржуваним рішенням змінюється територіальний устрій України у місті Дніпрі. Суд, посилаючись на положення ст.133 Конституції України, зазначив, що до системи адміністративно- територіального устрою України входять райони в містах, а не районні в містах ради, в той же час Дніпровська міська рада оскарженим рішення вирішила не утворювати саме районні у місті Дніпрі ради, а не райони у місті Дніпрі, тому адміністративно-територіальний устрій жодним чином не змінюється, крім того, районний поділ у місті Дніпрі як був так і залишається; жодних змін до Державного класифікатору об`єктів адміністративно-територіального устрою України (КОАТУУ) оскаржуваним рішенням також не вноситься, а тому зазначене вище твердження позивачів є безпідставним та необґрунтованим. Суд, посилаючись на ч.1 ст.26, п.15 ч.6 ст.55, ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», зазначив, що відповідно до протоколу 31-ої чергової сесії Дніпровської міської ради VII скликання від 25.04.2018 року у пленарному засіданні взяли участь голови районних у місті Дніпрі рад, тобто останні були присутні при прийнятті оскаржуваного рішення та будь-яких заперечень з приводу не утворення районних рад не надали. Суд вважав, що оскаржуваним рішенням не вирішувалось питання про ліквідацію районів у місті Дніпро, а тому п.29 ч.1 ст.85 Конституції України не регулює спірні правовідносини, оскільки до повноважень Верховної Ради України належить утворення і ліквідація районів, встановлення і зміна їх меж, найменування і перейменування тільки районів, а не районів у містах, про що було дано роз`яснення рішенням Конституційного Суду України від 13.07.2001 року № 11-рп/2001. Суд не прийняв доводи позивачів про те, що оскаржуваним рішенням достроково припиняються повноваження районних у місті рад, оскільки зі змісту оскаржуваного рішення вирішено не утворювати районні у місті ради після закінчення їх повноважень, а тому всі посилання позивачів на норми ст.78 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є безпідставними та необґрунтованими, тобто повноваження районних рад до закінчення їх повноважень не змінювалися.
Матеріалами справи встановлено, що 25.04.2018 року Дніпровською міською радою VII скликання було прийнято рішення №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів», яким вирішено не утворювати районні у місті Дніпрі ради після закінчення строку повноважень: Амур-Нижньодніпровської районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Індустріальної районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Новокодацької районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Самарської районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Соборної районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Центральної районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Чечелівської районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Шевченківської районної у місті Дніпрі ради VII скликання (п.1 рішення). Крім цього, було запропоновано районним у місті Дніпрі радам та їх виконавчим органам вжити організаційно-правових заходів щодо припинення діяльності районних у місті Дніпрі рад та їх виконавчих органів. (п.2 рішення). Департаменту з питань місцевого самоврядування, внутрішньої та інформаційної політики Дніпровської міської ради протягом шести місяців з дня прийняття цього рішення  надати пропозиції міському голові щодо виконавчих органів міської ради та органів самоорганізації населення, яким буде делеговано  повноваження  ліквідованих районних у місті рад та їх виконавчих органів; повідомити про прийняття цього рішення через засоби масової інформації та у інший спосіб (п.3 рішення). Департаменту забезпечення діяльності Дніпровської міської ради забезпечити внесення змін до Статуту територіальної громади міста Дніпропетровська, затвердженого рішенням міської ради від 13.06.2001 року №3/21, зареєстрованого Дніпропетровським обласним управленням юстиції 20.6.2001 року. (п.4). 
Встановлено, що рішення було прийняте з метою впорядкування організаційних та адміністративних питань у м. Дніпрі відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Концепції реформування місцевого самоврядування та територіальної організації місцевої влади в Україні, схваленої постановою Кабінету Міністрів України від 01.04.2014 року №333-р. Підставою для прийняття рішення Дніпровської міської ради  від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» був лист секретаря Дніпровської міської ради від 22.11.2017 року №8/6195 про доручення підготовки проекту міської ради про реорганізацію районних у місті рад. Вказаний лист був підготовлений відповідно доручення від 31.10.2017 року №4/10-1132 за підсумками апаратної наради у Дніпровській міській раді 27.10.2017 року за участю керівництва міської ради, керівників виконавчих органів міської ради, згідно якого секретарю Дніпровської міської ради Санжарі А.О. доручалося забезпечити підготовку проєктів рішень міської ради стосовно реорганізації районних у місті рад; структури міської ради та їх виконавчих органів.   
При прийнятті вищевказаного рішення Дніпровська міська рада керувалася ст.6 Європейської хартії місцевого самоврядування, ратифікованої Законом України від 15.07.1997 року №452/7-ВР, згідно якої без шкоди для більш загальних законодавчих положень органи місцевого самоврядування повинні мати можливість визначати власні внутрішні адміністративні структури з урахуванням місцевих потреб і необхідності забезпечення ефективного управління; ст.140 Конституції України, згідно якої місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Питання організації управління районами в містах належить до компетенції міських рад; ч.2 ст.5, п.41 ч.1 ст.26, ст.41 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», згідно яких у містах з районним поділом за рішенням територіальної громади міста або міської ради відповідно до цього Закону можуть утворюватися районні в місті ради. Виключно на пленарних засіданнях міської ради вирішується питання прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами. Питання організації управління районами в містах належать до компетенції міських рад. Визначений міськими радами обсяг повноважень районних у місті рад та їх виконавчих органів не може змінюватися міською радою без згоди відповідної районної у місті ради протягом даного скликання. 
Крім того, Дніпровська міська рада керувалася Концепцією реформування місцевого самоврядування та територіальної організації влади в Україні, схваленої розпорядженням Кабінету Міністрів України від 01.04.2014 року №333-р, згідно якої  формування критеріїв для адміністративно-територіальних одиниць різного рівня адміністративно-територіального устрою держави здійснюється з урахуванням того, що: адміністративно-територіальний устрій складається з трьох рівнів: базового (адміністративно-територіальні одиниці - громади); районного (адміністративно-територіальні одиниці - райони); регіонального (адміністративно-територіальні одиниці - Автономна Республіка Крим, області, мм. Київ і Севастополь); територія адміністративно-територіальної одиниці є нерозривною; На кожному рівні адміністративно-територіального устрою функціонують відповідні органи місцевого самоврядування та органи виконавчої влади: на базовому рівні - сільська, селищна, міська ради та їх виконавчі органи, представництва (представники) окремих органів виконавчої влади; на районному рівні - районні ради та їх виконавчі органи, райдержадміністрації, територіальні органи центральних органів виконавчої влади; на регіональному рівні - Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні ради та їх виконавчі органи, облдержадміністрації, Київська та Севастопольська міські ради та їх виконавчі органи, Київська та Севастопольська міські держадміністрації, територіальні органи центральних органів виконавчої влади.
Як вбачається з Протоколу ХХХІ чергової сесії Дніпровської міської ради VІІ скликання від 25.04.2028 року у роботі сесії взяло участь 55 депутатів міської ради, запрошені: голови районних у місті рад, депутати районних у місті рад. За прийняття рішення «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» проголосувало «за» - 48 депутатів, «проти»-1 депутат, отже рішення прийнято більшістю голосів депутатів, присутніх на засіданні.
Згідно довідки Дніпровської міської ради кількість депутатів Дніпровської міської ради VІІ скликання станом на 25.04.2018 року складала 64 особи, отже рішення Дніпровської міської ради від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» було прийнято більшістю від кількісного складу депутатів міської ради.
Згідно Регламенту Дніпропетровської міської ради VІІ скликання, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 08.06.2016 року №25/9 (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного рішення), чергові сесії ради скликаються міським головою, як правило, раз на місяць, відповідно до плану роботи ради (ст.20).
Встановлено, що розпорядженням Дніпровського міського голови від 05.04.2018 року №304-р було скликано чергову сесію міської ради VІІ скликання 25.04.2018 року о 10.00 год., у приміщенні міської ради за адресою: проспект Дмитра Яворницького, 75. Копія даного розпорядження згідно Переліку посадових осіб та виконавчих органів міської ради, яким необхідно направити розпорядження, 05.04.2018 року була направлена: виконавчим органам міської ради, заступникам міського голови; головам районних у місті рад; депутатам міської ради та прес-службі міської ради, зокрема головам: Індустріальної районної у місті ради; Шевченківської районній у місті ради; Новокадацької районної у місті ради; Чечелівської районної у місті ради; Центральної районної у місті ради; Амур-Нижньодніпровської районної у місті ради; Соборної районної у місті ради; Самарської районної у місті ради (всього 8 районних у місті рад) на адресу електронної пошти.
Згідно листа Департаменту забезпечення діяльності виконавчих органів Дніпровської міської ради від 03.11.2021 року №212-120 розпорядження міського голови від 05.04.2018 року №304-р «Про скликання чергової сесії міської ради VІІ скликання» оприлюднено на офіційному вебсайті Дніпровської міської ради 06.042018 року. 
Згідно Регламенту Дніпропетровської міської ради VІІ скликання, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 08.06.2016 року №25/9 (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного рішення), радою утворюються постійні комісії, які є органами ради, що обираються з числа депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до їх компетенції; формою роботи постійної комісії є засідання. Рішення постійної комісії приймається на її засіданні більшістю голосів від загального складу депутатів, які входять до складу постійної комісії (ст.13).
Встановлено, що проєкт рішення Дніпровської міської ради від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» був попередньо розглянутий на засіданнях постійних комісій міської ради:  20.04.2018 року на засіданні постійної комісії з питань архітектури, містобудування та земельних відносин міської ради, за проєкт рішення проголосувало більшість депутатів (4 - «за», утрималось - 2, кількісний склад депутатів - 6); 23.04.2018 року на засіданні постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування міської ради, за проєкт рішення проголосувало більшість депутатів (одноголосно - «за» - 8, один депутат був відсутній, кількісний склад депутатів - 9); 23.04.2018 року на засіданні постійної комісії з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та міжнародних зав`язків міської ради, за проєкт проголосувало депутатів (3- «за», 1- «проти», 1- «утримався», кількісний склад депутатів - 6); 23.04.2018 року на засіданні постійної комісії з питань комунальної власності, енергозбереження та законності міської ради, за проєкт рішення проголосувало більшість депутатів (6 - «за» з 7 присутніх, кількісний склад депутатів - 7); 23.04.2018 року на засіданні постійної комісії з питань житлово-комунального та дорожнього господарства міської ради, за проєкт рішення проголосувало більшість депутатів (4 - «за» з 5 присутніх, кількісний склад - 7 депутатів); 10.04.2018 року на засіданні постійної комісії з питань промисловості, підприємництва та торгівлі міської ради, за проєкт проголосувало більшість депутатів (4 - «за», один відсутній, кількісний склад депутатів - 5); 18.04.2018 року на засіданні постійної комісії з питань освіти, культури, молоді та спорту міської ради, за проєкт рішення проголосувало більшість депутатів (4 - «за», один відсутній, кількісний склад депутатів - 5).
Згідно Статуту територіальної громади м. Дніпропетровська, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 13.06.2001 року №3/21 (в редакції, дійсній на момент прийняття оскаржуваного рішення), систему місцевого самоврядування м. Дніпропетровська складають: територіальна громада міста; міська рада; міський голова; виконавчий комітет міської ради; органи самоорганізації населення. Органами місцевого самоврядування в районах міста та в сел. Таромське  є відповідно районні та селищна ради та їх виконавчі органи. Міська рада відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування  Україні» визначає повноваження районних у місті та Таромської селищної рад. (ст.8). Міська рада представляє територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування. Питання про утворення (неутворення) районних у місті рад вирішує відповідно до законодавства України міська рада. Порядок формування міської, селищної та районних у місті рад визначається Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» (ст.33). У разі неутворення районних у місті рад міська рада за пропозицією міського голови визначає порядок утворення та повноваження районних у місті адміністрацій. (ст.41).
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.10.2021 року за клопотанням Громадської організації «Луганська правозахисна група» від 30.09.2021 року було викликано у судове засідання на 04.11.2021 року свідків, які працювали головами: Чечелівської районної у місті Дніпрі ради (VІІ скликання); Центральної районної у місті Дніпрі ради (VІІ скликання); Індустріальної районної у місті Дніпрі рад (VІІ скликання); Шевченківської районної у місті Дніпрі ради (VІІ скликання); Амур-Нижньодніпровської районна у місті Дніпрі рада; Соборна районна у місті Дніпрі рада; Новокодацька районної  у місті Дніпрі ради (VІІ скликання); Самарської районної у місті Дніпрі ради (VІІ скликання).
У судовому засіданні 04.11.2021 року був допитаний свідок ОСОБА_3 , який на час прийняття оскаржуваного рішення був головою Самарської районної у місті Дніпрі ради (VІІ скликання), який пояснив, що отримав копію розпорядження Дніпровського міського голови від 05.04.2018 року №304-р про скликання чергової сесії міської ради VІІ скликання 25.04.2018 року; пояснив, що був запрошений на засідання у якості голови Самарської районної у місті Дніпрі ради та був присутній на засіданні; бачив, що на засіданні сесії міської ради 25.04.2018 року були присутні інші голови районних у місті Дніпрі рад та депутати районних у місті Дніпрі рад, однак зі сплином часу не може конкретно назвати прізвища. Про проєкт рішення Дніпровської міської ради VІІ скликання від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» знав до його прийняття з сайту Дніпровської міської ради, проєкт офіційно з депутатським корпусом Самарської районної у місті Дніпрі ради не обговорювали, однак з приводу його прийняття спілкувалися з депутатами; особисто не приймав участі у роботі постійних комісій Дніпровської міської ради, на який обговорювався проєкт рішення Дніпровської міської ради VІІ скликання від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів», оскільки не є членом жодної постійної комісії міської ради; після прийняття  рішення Дніпровської міської ради VІІ скликання від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» та одержання його копії, як голова Самарської районної у місті Дніпрі ради (VІІ скликання) взяв його до виконання. 
Встановлено, що 11.11.2021 року представником Громадської організації «Луганська правозахисна група» повторно було заявлено клопотання про повторний виклик свідків - голів районних у місті Дніпрі рад VІІ скликання та привід їх у судове засідання.
Відповідно до ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 07.10.2021 року судом не встановлювалась обов`язкова явка свідків, а тому відповідно до ч.1 ст.148 КАС України, яка передбачає право суду застосовувати такий вид заходу процесуального примусу як привід, суд апеляційної інстанції не вбачив підстав для застосування приводу до свідків, які не з`явилися.  
Суд апеляційної інстанції надав належну оцінку поясненням свідка ОСОБА_3 , який пояснив, що був обізнаний про скликання чергової сесії Дніпровської міської ради 25.04.2018 року, а, також про проєкт рішення «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів», був запрошений як голова Самарської районної у місті Дніпрі ради на засідання чергової сесії 25.04.018 року та був присутній, підтвердив, що були присутні на засіданні сесії 25.04.2018 року інші голови та депутати районних у місті Дніпрі рад.  
Суд апеляційної інстанції відповідно до ст.211, ч.1 ст.310 КАС України дослідив докази у справі та надав їм відповідну оцінку.  
Як вбачається з матеріалів справи, на виконання рішення Дніпровської міської ради від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів», рішенням Дніпровської міської ради від 02.09.2020 року №81/60 затверджено положення про адміністрації районів Дніпровської міської ради, а саме: Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради; Шевченківського району Дніпровської міської ради; Соборного району Дніпровської міської ради; Центрального району Дніпровської міської ради; Чечелівського району Дніпровської міської ради; Індустріального району Дніпровської міської ради; Новокодацького району Дніпровської міської ради; Самарського району Дніпровської міської ради.
Відповідно до Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань адміністрація Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради зареєстрована 27.11.2020 року, номер запису 1002241020000096146; адміністрація Шевченківського  району Дніпровської міської ради зареєстрована 23.11.2020 року, номер запису 1002241020000096100; адміністрація Соборного району Дніпровської міської ради зареєстрована 27.11.2020 року, номер запису 1002241020000096144; адміністрація Центрального району Дніпровської міської ради зареєстрована 24.11.2020 року, номер запису 1002241020000096111; адміністрація Чечелівського району Дніпровської міської ради зареєстрована 30.11.2020 року, номер запису 1002241020000096157; адміністрація Індустріального району Дніпровської міської ради зареєстрована 27.11.2020 року, номер запису 1002241020000096145; адміністрація Самарського району Дніпровської міської ради зареєстрована 19.11.2020 року, номер запису 1002241020000096067; адміністрація Новокодацького району Дніпровської міської ради зареєстрована 19.11.2020 року, номер запису 1002241020000096069.     
Рішенням Дніпровської міської ради VІІ скликання від 02.09.2020 року №81/60 затверджено  положення про адміністрації районів Дніпровської міської ради, згідно яких адміністрації діють на правах департаментів та підпорядковані міському голові; є правонаступниками районних у місті рад, їх виконавчих органів у зв`язку з їх реорганізацією шляхом приєднання. Адміністрації є юридичними особами, володіють та користуються майном, яке знаходиться в їх управлінні та розпоряджаються ним згідно чинного законодавства. Адміністрації утримуються за рахунок бюджету міста Дніпро; гранична чисельність працівників затверджується рішенням міської ради; кошторис та штатний розпис затверджується у межах загальної чисельності апарату виконавчих органів міської ради, витрат на їх утримання, які затверджуються міською радою. Метою діяльності та основними завданнями адміністрацій є реалізація функцій місцевого самоврядування та відповідних територіях у місті Дніпрі, забезпечення прав і свобод громадян. Адміністрації наділені повноваженнями з питань житлового господарства, гуманітарної політики (з питань загальної середньої, позашкільної та дошкільної освіти); з питань молодіжної політики, культури та спорту; з питань соціального захисту населення; з питань соціального захисту дітей; з питань організації роботи зі зверненнями громадян та юридичних осіб; з питань економічного розвитку, підприємництва та споживчого ринку. Крім того, адміністрації виконують інші повноваження, пов`язані з життєдіяльністю міста, виконують завдання, визначені рішеннями міської ради, її виконавчого комітету та розпорядженнями міського голови. Адміністрації беруть участь у пленарних засіданнях сесій міської ради, роботі постійних комісій міської ради та її виконкому, нарадах, засіданнях комісій, робочих груп, утворених міською радою, її виконавчими органами, міським головою з правом дорадчого голосу.
Рішенням Дніпровської міської ради VІІІ скликання від 24.02.2021 року №71/4 були затверджені положення про адміністрації районів Дніпровської міської ради, згідно яких адміністрації діють на правах департаментів та підпорядковані заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів відповідно до розподілу повноважень; є правонаступниками районних у місті рад, їх виконавчих органів у зв`язку з їх реорганізацією шляхом приєднання; є органами опіки та піклування на території району. Адміністрації є юридичними особами, володіють та користуються майном, яке знаходиться в їх управлінні та розпоряджаються ним згідно чинного законодавства. Адміністрації утримуються за рахунок бюджету міста Дніпро; гранична чисельність працівників затверджується рішенням міської ради; кошторис та штатний розпис затверджується у межах загальної чисельності апарату виконавчих органів міської ради, витрат на їх утримання, які затверджуються міською радою. Метою діяльності та основними завданнями адміністрацій є реалізація функцій місцевого самоврядування та відповідних територіях у місті Дніпрі, забезпечення прав і свобод громадян. Адміністрації наділені повноваженнями з питань житлового господарства, з питань охорони довкілля, комунального господарства та благоустрою; гуманітарної політики (з питань загальної середньої, позашкільної та дошкільної освіти, молодіжної політики та культури); з питань соціального захисту населення; з питань соціального захисту дітей; з питань організації роботи зі зверненнями громадян та юридичних осіб; з питань економічного розвитку, підприємництва та споживчого ринку. Крім того, адміністрації виконують інші повноваження, пов`язані з життєдіяльністю міста, виконують завдання, визначені рішеннями міської ради, її виконавчого комітету та розпорядженнями міського голови. Адміністрації беруть участь у пленарних засіданнях сесій міської ради, роботі постійних комісій міської ради та її виконкому, нарадах, засіданнях комісій, робочих груп, утворених міською радою, її виконавчими органами, міським головою з правом дорадчого голосу.
Отже, Дніпровською міською радою на виконання оскаржуваного рішення та Статуту територіальної громади м. Дніпропетровська, були створені адміністрації районів Дніпровської міської ради, які є правонаступниками відповідних районних у місті рад після закінчення строку їх повноважень та їм були передані відповідні повноваження в питаннях життєдіяльності відповідного району.
Встановлено, що розпорядженнями Дніпровського міського голови створено комісії з припинення юридичних осіб - районних у місті рад та їх виконавчих органів: від 24.11.2020 року №1372-р (Чечелівської районної у місті Дніпрі ради та її виконкому); від 30.11.2020 року №1378-р (Самарської районної у місті Дніпрі ради та її виконкому); від 03.12.2020 року №1389-р (Новокадацької районної у місті Дніпрі ради та її виконкому); від 01.12.2020 року №1382-р (Центральної районної у місті Дніпрі ради та її виконкому); від 13.11.2020 року №1323-р (Індустріальної районної у місті Дніпрі ради та її виконкому); від 13.11.2020 року №1322- р (Шевченківської районної у місті Дніпрі ради та її виконкому); від 13.11.2020 року №1321-р  (Амур-Нижньодніпровської районної у місті Дніпрі ради та її виконкому); від 13.11.2020 року (в новій редакції від 03.03.2021 року від 91-р) (Соборної районної у місті Дніпрі ради та її виконкому).
Як вбачається з рішення Дніпровської міської ради від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» прийнято рішення про неутворення районних у місті Дніпрі рад після закінчення строку повноважень, а саме: Чечелівської районної у місті Дніпрі ради; Центральної районної у місті Дніпрі ради; Індустріальної районної у місті Дніпрі ради; Шевченківської районної у місті Дніпрі ради; Амур-Нижньодніпровської районної у місті Дніпрі ради; Соборної районної у місті Дніпрі ради; Новокодацької районну  у місті Дніпрі рада; Самарської районної у місті Дніпрі ради.
25.10.2020 року на території України, у тому числі м. Дніпро, відбулися чергові місцеві вибори, до яких були обрані депутати Дніпровської міської ради VІІІ скликання. У зв`язку з рішенням Дніпровської міської ради від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» вибори до районних у місті Дніпрі рад VІІІ скликання не відбувалися, тобто строк повноважень районних у м. Дніпрі рад закінчився у зв`язку з закінченням строку повноважень депутатів районних у м. Дніпрі рад VІІ, на який вони були обрані. 
Отже, вище прийняті розпорядження Дніпровського міського голови, пов`язані з припиненням районних у м. Дніпрі рад, були прийняті після закінчення строку повноважень депутатів VІІ, на який вони були обрані.   
Оскаржуючи рішення Дніпровської міської ради від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів», позивачі зазначали, що вказаним рішенням порушені їх права як депутатів Самарської районної у місті Дніпрі ради та Шевченківської районної у місті Дніпрі ради VІІ скликання та як членів районних територіальних громад, мешканців Самарського та Шевченківського районів у місті Дніпрі та інших мешканців міста Дніпра на участь у місцевому самоврядуванні, зокрема в питаннях формування і розподілу місцевого бюджету, управлінні комунального майна, отриманні умов благоустрою району, утриманні свого житлового будинку і прибудинкової території. Позивачі вважали, що Дніпровська міська рада прийняла оскаржуване рішення з перевищенням своїх повноважень; на думку позивачів, утворення (не утворення) рад відноситься до повноважень територіальних громад, які своїм рішенням можуть делегувати міській раді прийняти рішення про утворення або не утворення районних у місті Дніпрі рад, якщо міська територіальна громада має районний поділ, оскільки місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах законодавства, у тому числі питання не утворення районних у місті Дніпрі рад після закінчення їх повноважень та виконавчих органів, у свою чергу міська рада не мала права приймати оскаржуване рішення без урахування думки районних у місті рад та членів територіальних громад міста у зв`язку з тим, що районні у місті ради є складовою частиною адміністративно-територіальної одиниці. Крім того, позивачі вважали, що Дніпровською міською радою порушено норми статей 75, 78 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», які регулюють питання дострокового припинення повноважень місцевої ради, інші норми цього Закону про організацію місцевого самоврядування, у тому числі утворення (не утворення) районних у місті рад; основні положення Конституції України, як норми прямої дії, яка регулює питання місцевого самоврядування.   
Встановлено, що повноваження Амур-Нижньодніпровської районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Індустріальної районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Новокодацької районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Самарської районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Соборної районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Центральної районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Чечелівської районної у місті Дніпрі ради VII скликання; Шевченківської районної у місті Дніпрі ради VII скликання припинено після проведення місцевих виборів, які відбулися 25.10.2020 року, а отже, припинено повноваження депутатів Самарської районної у місті Дніпрі ради та Шевченківської районної у місті Дніпрі ради ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
Згідно листа Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради №2/5-319 Чечелівська районна у м. Дніпрі рада знаходиться у стані припинення, про що 26.11.2020 року внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; Центральна районна у м. Дніпрі рада припинена в результаті реорганізації, запис 17.06.2021 року; Індустріальна районна у м. Дніпрі рада знаходиться в стані припинення, 09.11.2020 року внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; Шевченківська районна у м. Дніпрі рада  знаходиться у стані припинення, про що 09.11.2020 року внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; Амур-Нижньодніпровська районна  у м. Дніпрі рада знаходиться у стані припинення, про що 09.11.2020 року внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; Соборна районна у м. Дніпрі рада знаходиться у стані припинення, про що 09.11.2020 року внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; Новокодацька районна в м. Дніпрі рада знаходиться в стані припинення, 07.12.2020 року внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; Самарська районна у м. Дніпрі рада припинена в результаті реорганізації, про що 05.04.2021 року внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.  
Відповідно до п.29 ч.1 ст.85, с.140 Конституції України до повноважень Верховної Ради України утворення і ліквідація районів, встановлення і зміна меж районів і міст, віднесення населених пунктів до категорії міст, найменування і перейменування населених пунктів і район. Місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селищ та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції України і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Органами місцевого самоврядування, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, є районні та обласні ради. Питання організації управління районами в містах належить до компетенції міських рад.
Рішенням Конституційного Суду України від 13.07.2001 року №11-рп/2001 роз`яснено, що згідно з п.29 ч.1 ст.85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить утворення і ліквідація районів, встановлення і зміна їх меж, найменування і перейменування тільки районів, а не районів у містах. Під поняттям «організація управління районами в містах», що міститься в ч.5 ст.140 Конституції України, в системному зв`язку з її статтями 142, 143 треба розуміти повноваження міських рад як органів місцевого самоврядування в містах з районним поділом приймати рішення щодо: матеріально-фінансового та організаційного забезпечення здійснення місцевого самоврядування в районах міста; утворення чи неутворення в місті районних рад та в разі їх утворення визначення обсягу і меж повноважень районних рад; адміністративно-територіального устрою та інших питань у межах і порядку, визначених Конституцією та законами України.
Відповідно до ст.5, ч.1 ст.6, п.41 ч.1 ст.26, ст.41 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (в редакції, яка діяла на момент  прийняття оскаржуваного рішення) система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; старосту; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення. У містах з районним поділом за рішенням територіальної громади міста або міської ради відповідно до цього Закону можуть утворюватися районні в місті ради. Районні в містах ради утворюють свої виконавчі органи та обирають голову ради, який одночасно є і головою її виконавчого комітету. Первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста.  Виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання про прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами. Питання організації управління районами в містах належать до компетенції міських рад. Районні у містах ради (у разі їх створення) та їх виконавчі органи відповідно до Конституції та законів України здійснюють управління рухомим і нерухомим майном та іншими об`єктами, що належать до комунальної власності територіальних громад районів у містах, формують, затверджують, виконують відповідні бюджети та контролюють їх виконання, а також здійснюють інші повноваження, передбачені цим Законом, в обсягах і межах, що визначаються міськими радами. Обсяг і межі повноважень районних у містах рад та їх виконавчих органів визначаються відповідними міськими радами за узгодженням з районними у містах радами з урахуванням загальноміських інтересів та колективних потреб територіальних громад районів у містах. Визначений міськими радами обсяг повноважень районних у місті рад та їх виконавчих органів не може змінюватися міською радою без згоди відповідної районної у місті ради протягом даного скликання. Порядок формування, структура, форми діяльності районних у містах рад та їх органів визначаються відповідно до цього та інших законів.
Отже, до системи місцевого самоврядування входять територіальна громада; сільська, селищна, міська ради; сільський, селищний, міський голови; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; староста; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення; первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста. У містах з районним поділом за рішенням територіальної громади міста або міської ради відповідно до цього Закону можуть утворюватися районні в місті ради; питання організації управління районами в містах належать до компетенції міських рад, останні здійснюють повноваження, передбачені цим Законом, в обсягах і межах, що визначаються міськими радами, які визначаються міськими радами за узгодженням з районними у містах радами з урахуванням загальноміських інтересів та колективних потреб територіальних громад районів у містах та не можуть змінюватися міською радою без згоди відповідної районної у місті ради протягом даного скликання. 
Аналізуючи вище вказане, суд апеляційної інстанції зазначає, що Дніпровська міська рад скористалася своїми повноваженнями щодо неутворення районних у міст Дніпрі рад; при цьому відповідно до ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» прийняла рішення на засіданні чергової сесії міської ради. Як вбачається з матеріалів справи, проєкт рішення про неутворення районних у місті Дніпрі рад був оприлюднений на сайті Дніпровської міської ради; питання неутворення районних у місті Дніпрі рад було предметом вивчення та обговорення на засіданнях постійних комісій Дніпровської міської ради. Суд апеляційної інстанції зазначає, що Дніпровською міською радою було додержано вимоги Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» щодо незмінності без згоди відповідної районної у місті ради її повноважень протягом даного скликання, оскільки рішенням Дніпровської міської ради від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» було вирішено не утворювати районні у місті Дніпрі ради після закінчення строку їх повноважень. 
Суд апеляційної інстанції критично відноситься до тверджень позивачів про відсутність відповідних повноважень у Дніпровської міської ради взагалі та зокрема щодо утворення та неутворення районних у місті Дніпрі рад та неврахування при прийнятті оскаржуваного рішення пропозицій районних у місті територіальних громад, оскільки Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», який набрав чинності 12.06.1997 року, не передбачено такого суб`єкта органу місцевого самоврядування, як районна у місті територіальна громада, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що інтереси мешканців районів у місті рад з районним поділом у місті. Які є у тому числі мешканцями міста, представляє  такий суб`єкт місцевого самоврядування, як міська рада.   
Відповідно до статей 10, 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами. Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами. Порядок формування та організація діяльності рад визначаються Конституцією України, цим та іншими законами, а також статутами територіальних громад. Чисельність працівників органів місцевого самоврядування встановлюється відповідною радою у межах загальної чисельності, визначеної типовими штатами, затвердженими Кабінетом Міністрів України. Виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.
Отже, наявність такого органу місцевого самоврядування, як Дніпровська міська рада та наявність у неї відповідних повноважень визначена, зокрема Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», положеннями Конституції України, якою гарантоване місцеве самоврядування в Україні та іншими законодавчими актами. 
При цьому Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», який набрав чинності 12.06.1997 року, не включив до системи місцевого самоврядування районну у місті раду та її виконавчі органи; первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста.   Вказаним Законом визначено, що у містах з районним поділом за рішенням територіальної громади міста або міської ради відповідно до цього Закону можуть утворюватися районні в місті ради. Тільки у разі створення районних у містах рад, районні у містах ради та їх виконавчі органи відповідно до Конституції та законів України здійснюють управління рухомим і нерухомим майном та іншими об`єктами, що належать до комунальної власності територіальних громад районів у містах, формують, затверджують, виконують відповідні бюджети та контролюють їх виконання, а також здійснюють інші повноваження, передбачені цим Законом, в обсягах і межах, що визначаються міськими радами. Обсяг і межі повноважень районних у містах рад та їх виконавчих органів визначаються відповідними міськими радами за узгодженням з районними у містах радами з урахуванням загальноміських інтересів та колективних потреб територіальних громад районів у містах. Визначений міськими радами обсяг повноважень районних у місті рад та їх виконавчих органів не може змінюватися міською радою без згоди відповідної районної у місті ради лише протягом даного скликання.
Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань Дніпровська міська рада зареєстрована як орган місцевого самоврядування 21.05.1997 року, дата запису: 20.10.2005 року, номер запису: 12241200000018362.
Отже, повноваження такого органу місцевого самоврядування, як Дніпровська міська рада визначено законодавством України.
Відповідно Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» Дніпровська міська рада мала повноваження приймати рішення про неутворення районних у місті рад. 
Суд апеляційної інстанції, аналізуючи положення Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», вважає, що заборона змінювати міською радою без згоди відповідної районної у місті ради визначеного міською радою обсягу повноважень стосується лише протягом одного строку скликання, в даному випадку VІІ скликання, Дніпровською міською радою не було порушено цієї вимоги Закону, оскільки оскаржуваним рішенням міської ради було передбачено фактично виконання районними у місті радами своїх повноважень до закінчення строку повноважень VІІ скликання, закінчення строку повноважень пов`язане з черговими виборами до місцевих рад, тобто рішення стосувалося неутворення районних у місті Дніпрі рад VІІІ скликання. У зв`язку з вище викладеним не підлягає застосуванню до спірних правовідносин ст.78 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», яка регулює питання дострокового припинення повноважень ради, у тому числі шляхом проведення місцевого референдуму, оскільки рішенням Дніпровської міської ради від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» не вирішувалось питання щодо дострокового припинення повноважень районних у місті рад.
Відповідно до п.2 Розділу V Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (в редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваного рішення) рішення про проведення референдумів територіальних громад міст з районним поділом щодо утворення (неутворення) районних у містах рад відповідно до ст.5 цього Закону приймаються на вимогу не менш як однієї десятої членів цих громад або половини від загального складу депутатів відповідних міських рад. Рішення міських рад з цього питання приймаються з урахуванням думки районних у містах рад та членів територіальних громад цих міст.
З системного аналізу п.2 Розділу V Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вбачається, що даний пункт регулює прийняття рішення про проведення референдуму територіальної громади міст з районним поділом. При цьому законодавець вважає, що прийняття рішення щодо проведення місцевого референдуму має бути або на вимогу не менш як однієї десятої членів цих громад або половини від загального складу депутатів відповідних міських рад, тобто передбачено таку альтернативу, як не менш половини (більшість) від загального складу депутатів відповідних міських рад. Крім того, законодавець прописав, що рішення про проведення референдуму з цього питання приймаються з урахуванням думки районних у містах рад та членів територіальних громад цих міст.
Отже, п.2 Розділу V Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» регулює вирішення лише питання про проведення місцевого референдуму відповідно до ст.5 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» з питань утворення (неутворення) районних у містах рад.  
Статтею 7 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено форму участі членів територіальної громади у місцевому самоврядуванні, як місцевий референдум, який є формою вирішення територіальною громадою питань місцевого значення шляхом прямого волевиявлення, порядок призначення та проведення місцевого референдуму, а також перелік питань, що вирішуються виключно референдумом, визначаються законом про референдуми.
Відповідно до ст.69 Конституції України народне волевиявлення здійснюється через вибори, референдум та інші форми безпосередньої демократії.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що на момент прийняття рішення Дніпровською міською радою від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» Закон України від 03.07.1991 року №1286-ХІІ «Про всеукраїнський та місцеві референдуми» втратив чинність 28.11.2012 року у зв`язку з прийняттям Закону України від 06.11.2012 року N5475-VI «Про всеукраїнський референдум» та на момент прийняття оскаржуваного рішення Дніпровською міською радою був відсутній закон, який регулював би питання призначення, проведення місцевого референдуму.
Як вбачається з ст.17 Статуту територіальної громади м. Дніпропетровська (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного рішення) порядок призначення та проведення місцевого референдуму, а також перелік питань, що вирішуються виключно референдумом, визначаються законом про референдуми. За рішенням міського, районного у місті, Таромського селищного референдуму можуть бути достроково припинені повноваження відповідної міської ради, міського голови, районної ради, Таромської селищної ради та Таромського селищного голови відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». 
Отже, в Статуті зазначено, що проведення  місцевого референдуму регулюється законом про референдуми та не зазначено, що неутворення районних у місті рад вирішується виключно шляхом проведення місцевого референдуму.
Отже, Дніпровська міська рада реалізувала своє право, надане їй Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» щодо неутворення районів в місті Дніпрі шляхом прийняття рішення відповідно до п.41 ч.1 ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» - на сесії міської ради, оскільки вказаним Законом додержання іншої обов`язкової процедури не передбачено.
При цьому Дніпровська міська рада діяла відповідно до свого Регламенту та Статуту територіальної громади.
При цьому суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що фактично оскаржуваним рішенням змінено структуру органів місцевого самоврядування в місті Дніпрі, а саме створено адміністрації районів Дніпровської міської ради, як юридичні особи, які є правонаступниками районних у місті рад та яким передані функції місцевого самоврядування та відповідних територіях у місті Дніпрі, для чого адміністрації наділені повноваженнями з питань житлового господарства, з питань охорони довкілля, комунального господарства та благоустрою; гуманітарної політики (з питань загальної середньої, позашкільної та дошкільної освіти, молодіжної політики та культури); з питань соціального захисту населення; з питань соціального захисту дітей; з питань організації роботи зі зверненнями громадян та юридичних осіб; з питань економічного розвитку, підприємництва та споживчого ринку. Крім того, адміністрації виконують інші повноваження, пов`язані з життєдіяльністю міста, виконують завдання, визначені рішеннями міської ради, її виконавчого комітету та розпорядженнями міського голови. Адміністрації беруть участь у пленарних засіданнях сесій міської ради, роботі постійних комісій міської ради та її виконкому, нарадах, засіданнях комісій, робочих груп, утворених міською радою, її виконавчими органами, міським головою з правом дорадчого голосу.
Виходячи з вищевказаного, оскаржуване рішення не позбавляє мешканців територіальної громади міста можливості реалізувати свої права щодо участі у місцевому самоврядуванні через Дніпровську міську раду або адміністрації районів Дніпровської міської ради. Суд апеляційної інстанції зазначає, що оскаржуваним рішенням не ліквідовувались райони в місті Дніпрі ради, на що помилково вказують позивачі. 
Суд апеляційної інстанції зазначає, що вказаним оскаржуваним рішенням Дніпровської міської ради не порушені права та інтереси позивачів, як депутатів районних у місті рад, оскільки останні були депутатами районних у місті рад VІІ скликання, повноваження яких припинилися у зв`язку з черговими виробами до місцевих рад, які відбулися 25.10.2020 року. Подальша реалізація позивачами свого права на обрання їх депутатами місцевої ради наступного скликання має відбуватися відповідно до положень виборчого законодавства. 
Аналізуючи обставини справи та законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд не погоджується з твердженням позивачів про те, що Дніпровською міською радою було порушено виборче законодавство. 
Суд апеляційної інстанції зазначає, що проєкт рішення Дніпровської міської ради від 25.04.2018 року №95/31 «Про функціонування районних у місті рад та їх виконавчих органів» був оприлюднений на сайті Дніпровської міської ради; був обговорений на засіданнях профільних постійних комісій міської ради, інформація про проведення  25.04.2018 року чергової сесії Дніпровської міської ради була доведено до відома населення шляхом оприлюднення розпорядження про скликання чергової сесії на сайті Дніпровської міської ради; на засідання чергової сесії були запрошені депутати міської ради, голови та депутати районних у місті рад, які у свою чергу мали можливість надати заперечення та пропозиції щодо проєкту рішення. Отже, твердження позивачі про те, що оскаржуване рішення було прийняте без врахування пропозицій мешканців територіальної громади міста, зокрема, без врахування пропозицій голів та депутатів районних у місті рад, не відповідає дійсності, оскільки кожний не був позбавлений внести такі пропозиції. При цьому рішення було прийнято в межах повноважень, з додержанням Регламенту Дніпропетровської міської ради VІІ скликання та чинного законодавства.
На думку апелянта, дана справа розглянута неуповноваженим судом першої інстанції, оскільки суддею Рищенком А.Ю. 22.02.2021 року була розглянута справа по суті та прийнято рішення; в той же час 08.10.2019 року суддею Рищенком А.Ю. було винесено ухвалу, якою позовні вимоги у цій справі були залишені без розгляду, яка була постановою Третього апеляційного суду від 12.02.2020 року скасована; справу направлено до Дніпропетровського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Відповідно до ч.1 ст.37 КАС України суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суд першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови, або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.
Як вбачається з положень ч.1 ст.37 КАС України заборона судді першої інстанції розглядати справу після скасування рішення судом апеляційної інстанції, пов`язане зі скасуванням судді лише рішення, постанови, або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі, однак не стосується ухвали про залишення позовних вимог без розгляду.
Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2021 року у даній справі винесено уповноваженим судом.   
Враховуючи вище викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права. 
Керуючись статтями 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, - 

п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2021 року у адміністративній справі №160/7958/18 - залишити без змін.
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду відповідно до статей 328, 329 КАС України.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова