П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

09 грудня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 420/5597/19	
Головуючий в 1 інстанції: Кравченко М.М.
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача Димерлія О.О.
суддів  Коваля М.П. ,  Єщенка О.В. 
за участю секретаря Пономарьової Н.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2021 року у справі №420/5597/19 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення

У С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, у якому просив:
- визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт - рішення дисциплінарної палати юридичної особи «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області» від 17.09.2019 року №152/19.
В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що спірне рішення КДКА Одеської області винесено з порушенням визначеної законодавством процедури його прийняття, а викладені у оскаржуваному рішенні висновки про допущені ОСОБА_1 порушення вимог Правил адвокатської етики, приписів Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є безпідставними та не узгоджуються з фактичними обставинами справи.
При прийнятті оскаржуваного акту відповідачем в порушення установленого законом принципу змагальності, невмотивовано відхилено спочатку відводи, заявлені позивачем, а в подальшому і клопотання, які були подані його представником. Спірне рішення ухвалено з порушеннями норм матеріального права, оскільки відповідач не здійснював будь-яких належних та достатніх заходів для кваліфікації дій позивача, які б співвідносились з накладеним на нього дисциплінарним проступком. 
Позивач уважає, що з урахуванням вищевикладених обставин, наслідком є порушення його прав, свобод та інтересів при розгляді даної дисциплінарної справи. При цьому, звертає увагу, що оскаржуваний акт прийнято некомпетентною особою, оскільки юридична особа «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області» утворена всупереч положенням абзацу 2 частини 7 розділу 10 Перехідні положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». 
За наслідками розгляду зазначеної справи Одеським окружним адміністративним судом 28 вересня 2021 року прийнято рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.
Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення від 17.09.2019 року № 152/19 винесено відповідачем в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення.
Не погоджуючись із означеним рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, не повне з`ясування обставин, які мають значення для справи, просить апеляційний суд скасувати оскаржуване рішення суду та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом першої інстанції не надано належної оцінки доказам, які наявні в матеріалах справи. При цьому, судом необґрунтовано відмовлено у задоволенні клопотання позивача про витребування оригіналу аудіо-запису розмови та про проведення належної експертизи.
Позивач наголошує на порушенні відповідачем строку перевірки матеріалів скарги та подання її на розгляд до дисциплінарної палати. Скаржник уважає, що судом не враховано порушення відповідачем установленої Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, процедури прийняття оскаржуваного рішення.
Крім цього, судом першої інстанції всупереч вимогам п.3 ч.4 ст.246 КАС України не наведено висновків та доводів щодо спростування або взяття до уваги аргументів позивача стосовно дисциплінарного проступку. У свою чергу, суд попередньої інстанції в противагу приписів статті 77, 246 КАС України переклав тягар доведення обґрунтованості прийняття оскаржуваного рішення на позивача.
У відзиві на апеляційну скаргу представник Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області спростовує доводи апеляційної скарги, вказуючи на законність ухваленого рішення та просить його залишити без змін.
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін з огляду на його законність та обґрунтованість.
Переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом норм процесуального права при установленні фактичних обставин у справі та правильність застосування норм матеріального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як установлено судом першої та апеляційної інстанцій, 14 січня 2019 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області надійшла скарга громадянки ОСОБА_2 щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 
14 травня 2019 року рішенням дисциплінарної палати КДКА Одеської області було порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 та призначено її до розгляду. 
Указане рішення було оскаржене ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (ВКДКА). За наслідками розгляду скарги ОСОБА_1 , рішенням ВКДКА від 31 липня 2019 року у задоволенні скарги відмовлено, рішення дисциплінарної палати від 14 травня 2019 року залишено без змін.
17 вересня 2019 року дисциплінарною палатою КДКА Одеської області прийнято рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 10 місяців. 
Не погоджуючись із зазначеним рішенням, ОСОБА_1 оскаржив його до суду.
Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до положень статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI), адвокатура - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, установленому цим Законом.
Частиною третьою статті 2 Закону №5076-VI установлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
У відповідності із частиною першою статті 4 вказаного Закону, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
За змістом статті 21 Закону №5076-VI, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватись присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.
За правилами частини першої статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
При цьому, відповідно до частин 1 та 2 статті 34 Закону №5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Положенням статті 36 вказаного Закону визначає, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Приписами статті 37 Закону №5076-VI установлено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
У відповідності до частини другої статті 38 Закону №5076-VI член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Згідно із частиною першої статті 39 Закону №5076-VI, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
За змістом статті 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Частиною першою статті 41 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення ураховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Згідно із частинами першою та третьою статті 50 Закону №5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється, зокрема, з метою вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів; кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев`яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.
У відповідності із п.3 ч.5 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю.
Приписами частини шостої статті 50 Закону №5076-VI установлено, що засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури уважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат.
Частиною сьомою статті 50 Закону №5076-VI передбачено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат.
Відповідно до ч.1 ст.7 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017 року, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.
Положеннями ст.70 Правил адвокатської етики визначено, при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики та/або Професійних етичних (деонтологічних) норм поведінки адвокатів іноземної держави (у випадках, передбачених цими Правилами), що діють в країнах, в яких такі адвокати мають право здійснювати адвокатську діяльність, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення.
Адвокат уважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і установлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.
Згідно із ч.1 ст.38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Положення Закону України «Про звернення громадян» поширюється на звернення громадян із скаргою стосовно поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.
Згідно до приписів ст.1 Закону України «Про звернення громадян» громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.
Відповідно до ст.7 Закону України «Про звернення громадян» звернення, оформлені належним чином і подані в установленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду.
Забороняється відмова в прийнятті та розгляді звернення з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення.
Якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями.
Забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.
Вимоги до змісту звернення (скарги) громадянина містяться в статті 5 Закону України «Про звернення громадян», яка передбачає, що в зверненні має бути зазначено: прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати.
У свою чергу, суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.
Таким чином, правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії Одеської області суд надає виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 25.06.2018 року по справі №810/1972/17.
З огляду на матеріали справи судовою колегією з`ясовано, що 14 січня 2019 року за реєстраційним номером 31/0/7-19 надійшла скарга громадянки ОСОБА_2 щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 . 
В обґрунтування поданої скарги заявниця зазначала, що адвокат ОСОБА_1. здійснює представництво інтересів її колишнього чоловіка ОСОБА_3 у цивільній справі № 522/18403/16-ц, яка розглядається Приморським районним судом міста Одеси, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , за участю третьої особи - органу опіки та піклування Приморської районної адміністрації Одеської міської ради про позбавлення батьківських прав ОСОБА_3 щодо неповнолітньої доньки ОСОБА_4 . Здійснюючи адвокатську діяльність у рамках зазначеної справи адвокат, по-перше, надавав ОСОБА_4 неправдиву інформацію стосовно прийняття судами рішень по суті справи, налаштовував її проти заявниці, здійснював на дитину психологічний тиск, що призвело до астенічно-неврологічного синдрому.
На думку скаржниці, адвокатом ОСОБА_1 не було дотримано принципів чесності, порядності, конфіденційності, у зв`язку з чим ОСОБА_2 просила провести перевірку та притягнути адвоката до дисциплінарної відповідальності шляхом позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.
З огляду поданої скарги ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 слідує, що скарга відповідає вимогам як Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», так і вимогам Закону України «Про звернення громадян».
В пункті 1 Положення про порядок прийняття скарг зазначено, що указане положення «розроблено відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Закону України «Про звернення громадян».
Таким чином, дії КДКА Одеської області щодо реєстрації скарги ОСОБА_2 та прийняття її до розгляду відповідають вимогам Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Закону України «Про звернення громадян».
Після реєстрації скарги, на підставі доручення заступника голови дисциплінарної палати КДКА Одеської області № 120/0/4-19 від 14.01.2019 року, члена дисциплінарної палати КДКА Одеської області Федорченка Андрія Миколайовича було уповноважено провести перевірку відомостей, викладених в скарзі ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 
13.05.2019 року членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області Федорченком А.М. , розглянувши матеріали перевірки відомостей, керуючись положеннями ст.33, 34, 36, 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» було запропоновано: 
- порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 ;
- матеріали перевірки та довідку передати на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області для прийняття рішення.
За наслідками поданої скарги про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки, 14.05.2019 року рішенням дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 14 травня 2019 року було вирішено питання про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .
Суд апеляційної інстанції зазначає, що вирішення питання про порушення дисциплінарної справи не констатує факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи.
З огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА Одеської області у цих правовідносинах, з`ясувати чи дійсно існують підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже йдеться про соціально-публічну діяльність адвоката, який, на думку особи, що звернулася зі скаргою, має підстави уважати щодо порушення адвокатом ОСОБА_1 присяги адвоката України, Правил адвокатської етики, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків та інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
При цьому, рішення про порушення дисциплінарної справи містить попередні висновки щодо наявності в діях позивача як адвоката, ознак дисциплінарного проступку та не установлює факт вчинення останнім конкретного проступку. Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що викладені у скарзі обставини потребують більш ретельного дослідження задля подальшого підтвердження або спростування певних юридичних фактів.
Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 24.06.2020 року № 815/1830/18.
В межах спірних правовідносин суд має лише перевірити, чи не є спірне рішення відповідача щодо порушення дисциплінарної справи свавільним чи явно необґрунтованим.
При прийнятті оскаржуваного рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності були присутні 10 членів дисциплінарної палати, що відповідає вимогам Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Матеріали дисциплінарного провадження № 152/19 станом на 17.09.2019 року (дату прийняття оскаржуваного рішення) містили відомості про направлення скарги з додатками на адресу адвоката, супровідний лист, квитанції, резолюції Голови КДКА Одеської області, витяги з протоколів засідань дисциплінарної палати від 14.05.2019 року, 04.06.2019 року, 18.06.2019 року та 17.09.2019 року, а також рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 17.09.2019 року.
Дисциплінарною палатою КДКА Одеської області до початку розгляду скарги ОСОБА_2 стосовно поведінки адвоката ОСОБА_1 не було установлено жодних правових підстав для відводу або самовідводу будь-якого члена дисциплінарної палати КДКА Одеської області, а обставини, на які посилається позивач в обґрунтування позову, на переконання суду першої інстанції, не могли слугувати підставою для відводу членів КДКА.
На стадії перевірки поданої скарги було установлено, що адвокат ОСОБА_1. представляє інтереси ОСОБА_3 - відповідача у цивільній справі № 522/18403/16-ц.
Рішенням Приморського районного суду міста Одеси від 15 листопада 2017 року у справі №522/18403/16-ц, яке постановою Апеляційного суду Одеської області від 22.03.2018 року залишено без змін, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено. 
Позбавлено батьківських прав ОСОБА_3 , відносно його доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Постановою Верховного суду України від 19 грудня 2018 року по справі №522/18403/16-ц скасовано рішення Приморського районного суду м. Одеси від 15 листопада 2017 року та постанову Апеляційного суду Одеської області від 22 березня 2018 року. Справу № 522/18403/16-ц повернуто до суду першої інстанції на новий розгляд. 
Неналежна поведінка адвоката ОСОБА_1 під час повідомлення ОСОБА_4 Верноці про те, що рішення про позбавлення батьківських прав її батька скасовано, стало предметом скарги до дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області.
У ході перевірки, адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарній палаті надані пояснення, зі змісту яких випливає, що впродовж кількох десятків років останній пов`язаний із ОСОБА_3 дружніми відносинами. Спілкування із сім`єю ОСОБА_4 до розірвання шлюбу носило також дружній характер. Наведені обставини і дозволили адвокату ОСОБА_1 прийняти рішення про участь у розмові із ОСОБА_4 з метою повідомлення її про рух зазначеної вище судової справи. Зустріч із нею була погоджена із заявницею, про що свідчать надані палаті скріншоти переписки у соціальній мережі.
Також, скаржницею ОСОБА_2 було подано до дисциплінарної палати разом із текстом скарги аудіо запис розмови, яка відбулась між неповнолітньою дитиною, зокрема, ОСОБА_4 та адвокатом ОСОБА_1 .. Позивач отримав копію аудіо запису разом із копією скарги, про що свідчить як супровідний лист, так і пояснення ОСОБА_1 по суті скарги. Крім того, адвокат надав дисциплінарній палаті роздруківку своїх слів з аудіо запису розмови та засвідчив її власним підписом.
На протязі всього дисциплінарного розгляду скарги адвокат не заперечував факт спілкування із дитиною. Водночас, ОСОБА_1 згодом почав ставити під сумнів зміст розмови зафіксований на наданому ОСОБА_2 диску з аудіо записом.
На підтвердження того, що аудіо запис не змінювався та чи дійсно між ОСОБА_1 та неповнолітньою ОСОБА_4 відбулась розмова, ОСОБА_2 надала до суду першої інстанції результати проведеної за її заявою експертизи.
Після дослідження матеріалів справи та наданих пояснень, дисциплінарна палата дійшла висновку, що спілкування адвоката ОСОБА_1 із заявницею з приводу зустрічі із її донькою, в межах доручення, яке виконував адвокат, представляючи інтереси ОСОБА_3 у цивільній справі № 522/18403/16-ц, відбулося у порушення вимог ст.51 Правил адвокатської етики.
Як свідчать пояснення ОСОБА_2 , надані дисциплінарній палаті 18.03.2019 р., на час спілкування адвоката ОСОБА_1 з нею та її донькою, її представництво на підставі Договору № 38 про надання правової допомоги здійснювала адвокат Шаброва Ольга Юріївна . Саме з нею адвокат ОСОБА_1 мав узгоджувати зустрічі та спілкування із ОСОБА_2 та ОСОБА_8 . Доданий заявницею до скарги аудіо запис хоч і не містить підтвердження спотворення адвокатом фактичних обставин справи, як то зазначено у скарзі, однак, містить, на думку дисциплінарної палати, неетичні та недопустимі висловлювання адвоката на адресу опонента у справі, характер та тон розмови адвоката з малолітньою дитиною є неприйнятним.
Відповідач дійшов до висновку, що поведінка адвоката кваліфікується на підставі п.3 ч.2 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність" як грубе одноразове порушення Правил адвокатської етики та є підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.
Таким чином, наведені у скарзі ОСОБА_2 доводи щодо порушення адвокатом ОСОБА_1 присяги адвоката України, Правил адвокатської етики, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків, передбачених законом, частково знайшли своє підтвердження за результатами перевірки.
Необхідно зазначити, що судом першої інстанції безпосередньо в судовому засіданні досліджено і прослухано аудіо запис вказаної розмови та надана відповідна правова оцінка.
За наслідком дослідження наявних в матеріалах справи доказів, на думку суду першої інстанції, дисциплінарна палата КДКА Одеської області дійшла обґрунтованого висновку, що адвокат ОСОБА_1 порушив вимоги ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.45,51 Правил адвокатської етики, яке відповідно до п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» стало підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення.
Колегія суддів зазначає, що жодним нормативно-правовим актом не визначені критерії «грубого» порушення Правил адвокатської етики, а тому визначення «грубості» дисциплінарного правопорушення, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення відноситься до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. 
При цьому апеляційний суд зауважує, стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейський суд з прав людини виробив позицію, згідно із якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (п. 111 рішення від 31.07.2008 року у справі Druћstevnн zбloћna Pria and Others v. Czech Republic, п. 157 рішення від 21.07.2011 року у справі Case of Sigma radio television LTD. v. Cyprus та інші.)
Судом першої інстанції була надана оцінка діям відповідача, який при вирішенні питання про обрання дисциплінарного стягнення відповідачем урахував усі обставини, установлені під час дисциплінарного провадження, у тому числі і вищеозначене грубе порушення позивачем правил адвокатської етики.
Підставою для зупинення права на заняття адвокатською діяльністю з огляду на частину другу статті 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є, у тому числі, грубе одноразове порушення правил адвокатської етики.
У цій справі суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду апеляційної інстанції та уважає, що рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності містить належне обґрунтування обрання саме такого виду дисциплінарного стягнення, як зупинення права на заняття адвокатської діяльності строком на 10 місяців.
На підставі вищенаведених вимог законодавства, які регулюють спірні правовідносини та установлених обставин, апеляційний суд уважає, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що оскаржуване рішення від 17.09.2019 року № 152/19 прийняте відповідачем в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення.
Щодо доводів апеляційної скарги про порушення на думку скаржника строків розгляду КДКА в Одеській області справи, судова уважає за необхідне звернути увагу на таке.
З матеріалів справи слідує, що рішенням дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 14 травня 2019 року було порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 та призначено її до розгляду на 04.06.2019 року о 16:30 год.
Адвокат ОСОБА_1 подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою.
04.06.2019 року дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області зупинила провадження у дисциплінарній справі № 152/19 стосовно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ОСОБА_2 до 18.06.2019 року.
04.06.2019 року секретарем-референтом КДКА Одеської області складено телефонограму № 16 про те, що адвокат ОСОБА_1 був повідомлений про перенесення розгляду дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1 на 18.06.2019 року о 17 годині.
07.06.2019 року на адресу адвоката ОСОБА_1 було направлено лист № 376/0/9-19 від 05.06.2019 року щодо перенесення розгляду дисциплінарної справи № 152/19.
18.06.2019 року дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області поновила провадження у дисциплінарній справі № 152/19 стосовно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ОСОБА_2 .
На вищевказаному засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області адвокат ОСОБА_1 заявив відвід дисциплінарній палаті. У задоволенні даного клопотання було відмовлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 18.06.2019 року.
Також, рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 18.06.2019 року прийнято розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 проводити у закритому засіданні.
Оскільки адвокат ОСОБА_1 оскаржив рішення дисциплінарної палати КДКА в Одеській області до ВКДКА, розгляд справи було зупинено, а матеріали дисциплінарної справи було витребувано до ВКДКА для належного розгляду скарги. Рішенням ВКДКА від 31.07.2019 року скарга ОСОБА_1 залишена без задоволення. У зв`язку з тим, що матеріали дисциплінарної справи перебували у м. Києві, розгляд справи 06 серпня 2019 року не відбувся. При поверненні матеріалів дисциплінарної справи до палати розгляд скарги ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1 було призначено на найближче засідання, на 17.09.2019 року.17.09.2019 року адвокат ОСОБА_1 на засідання з`явився.
Як установлено приписами пункту 7.7 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 268, зі змінами, розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання КДКА (Палати), може бути відкладений або зупинений у випадках:
- неявки на засідання учасників;
- необхідності витребування нових матеріалів;
- у разі необхідності проведення додаткової комісійної перевірки;
- залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб;
- відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) комісії;
- з інших підстав, за рішенням КДКА.
У відповідності до положень пункту 7.8 вказаного Регламенту, до строку розгляду дисциплінарної справи не включаються і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено.
За указаних обставин, посилання скаржника щодо порушення строків розгляду дисциплінарною палатою КДКА Одеської області скарги є безпідставними.
Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується приписами ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.
Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України», суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Ураховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, судова колегія дійшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки апеляційним судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
З огляду на викладене вище, колегія суддів уважає, що суд попередньої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права.
У відповідності до ст. 315, 316 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги, якщо суд першої інстанції правильно установив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.
Оскільки, суд першої інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень,тому апеляційні скарги залишаються без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись ст. 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2021 року у справі №420/5597/19 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення виготовлено та підписано суддями 14.12.2021 року.

Суддя-доповідач 	 	Димерлій О.О.	
Судді	    	Коваль М.П.    Єщенко О.В.