ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 листопада 2021 р. 	Справа № 440/1333/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Мінаєвої О.М.
суддів: Калиновського В.А. ,  Кононенко З.О. 
за участю секретаря судового засідання  Лисенко К.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.05.2021 року, головуючий суддя І інстанції: К.І. Клочко, м. Полтава, повний текст складено 31.05.21 року у справі № 440/1333/21
за позовом            ОСОБА_1      
до            Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель Держгеокадастру у Полтавській області головного спеціаліста Каньшиної Олени Костянтинівни                                 
про визнання протиправними та скасування наказу та рішення,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель Держгеокадастру у Полтавській області головного спеціаліста Каньшиної Олени Костянтинівни, в якому просила суд: 
- визнати протиправним та скасувати наказ №1195-ДК від 26 листопада 2020 року "Про здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності";
- визнати протиправним та скасувати припис №1195-ДК/0020Пр/03/01/-21 від 4 лютого 2021 року державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області - головного спеціаліста відділу контролю за використанням та охороною земель у Диканському, Карлівському, Машівському, Полтавському, Решетилівському, Чутівському районах та у м. Полтава управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгкеокадастру у Полтавській області Каньшиної Олени Костянтинівни.  
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 31.05.2021 року у справі № 440/1333/21 відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель Держгеокадастру у Полтавській області головний спеціаліста Каньшиної Олени Костянтинівни про визнання протиправними та скасування наказу та рішення.
Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, неповно з`ясовано обставини справи, просить суд апеляційної інстанції рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.05.2021 року у справі № 440/1333/21 скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на те, що судом першої інстанції не застосовано необхідну норму законодавства та не застосовано приписи Пленуму Верховного суду України, передбачені постановою № 9 від 01.11.1996 року «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя». Крім того зазначає, що при проведенні перевірки, за результатом якої Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області складено припис №1195-ДК/0020Пр/03/01/-21 від 04.02.2021 року, інспектор мав керуватися нормами Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Проте перевірка проводилась за відсутності представників позивача, не виготовлено та не вручено направлення на проведення перевірки, не ознайомлено позивача з актом перевірки, а тому вважає, що наказ №1195-ДК від 26 листопада 2020 року "Про здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності" та припис №1195-ДК/0020Пр/03/01/-21 від 04.02.2021 року є протиправними та підлягають скасуванню. 
Відповідачем надано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено доводи щодо безпідставності вимог апеляційної скарги.
Розглянувши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до ч.1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області № 929-ДК від 05.10.2020 р. затверджено план роботи Управління  з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області  на 4 квартал 2020 року (далі - План роботи).
Підпунктами 1.2.22-1.2.24 Плану роботи передбачено здійснення перевірок дотримання вимог земельного законодавства під час використання земель сільськогосподарського призначення, переданих у комунальну власність ОТГ на території Скороходівської селищної ради Чутівського району Полтавської області.
Наказом Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області  № 1195-ДК від 26.11.2020 р. вирішено здійснити державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності, родючості грунтів шляхом проведення перевірки дотримання вимог земельного законодавства під час використання земель державної та комунальної власності відповідно до заходів, передбачених документацією із землеустрою, в межах певного виду використання (зокрема зміну складу угідь) щодо земельної ділянки площею 16,6000 га з кадастровим номером 5325483000:00:002:0199, яка розташована на території Скороходівської селищної ради Чутівського району Полтавської області у термін з 30.11.2020 р. по 09.12.2020 р.
В ході здійснення заходів державного контролю державним інспектором складено акт обстеження  земельної ділянки від 09.12.2020 р. № 1195-ДК/0606/АО/10/01/-20, відповідно до якого на момент обстеження виявлено, що на земельній ділянці сільськогосподарського призначення комунальної власності площею 16,6000 га з кадастровим номером 5325483000:00:002:0199, яка розташована на території Скороходівської селищної ради Чутівського району Полтавської області, проведено обробіток ґрунту механічним способом.
Також інспектором складено акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства щодо об`єкту земельної ділянки від 09.12.2020 р. № 1195-ДК/1069/АО/09/01/-20, яким зафіксовано наступне:
- на земельній ділянці сільськогосподарського призначення комунальної власності площею 16,6000 га з кадастровим номером 5325483000:00:002:0199, яка розташована на території Скороходівської селищної ради Чутівського району Полтавської області, проведено обробіток ґрунту механічним способом;
- земельна ділянка площею 16,6000 га з кадастровим номером 5325483000:00:002:0199 перебуває в користуванні ОСОБА_1 на підставі договору оренди землі від 18.03.2016 р., укладеного між Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області та ОСОБА_2 (померлий) та додатокової угоди від 04.09.2019 р., укладеної між ОСОБА_1 (спадкоємиця) та Скороходівською селищною радою терміном на 7 років;
- відповідно до пункту 14 договору оренди земельна ділянка передається в оренду для сінокосіння і випасання худоби;
- відповідно до відомостей з ДЗК трансформацію складу угідь земельної ділянки з сіножатей в ріллю не зареєстровано;
- встановлено порушення ОСОБА_1 вимог статтей 20, 96 Земельного кодексу України, статті 37 Закону України "Про охорону земель" та статті 20 Закону України "Про землеустрій" при використанні земельної ділянки з кадастровим номером 5325483000:00:002:0199 (для сінокосіння і випасання худоби).
04.02.2021 р. Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області винесено припис №1195-ДК/0020Пр/03/01/-21 про усунення порушень земельного законодавства у тридцятиденний термін шляхом приведення документів на земельну ділянку у відповідність до законодавства, або повернення земельної ділянки до земель комунальної власності.
Позивач, не погоджуючись із приписом та наказом про проведення перевірки, звернувся до суду з позовом.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з  того, що на спірні правовідносини розповсюджуються норми Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель", а посилання позивача на Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" є безпідставним, тому оскільки доведено факт порушення позивачем вимог статтей 20, 96 Земельного кодексу України, статті 37 Закону України "Про охорону земель" та статті 20 Закону України "Про землеустрій" при використанні земельної ділянки з кадастровим номером 5325483000:00:002:0199 (для сінокосіння і випасання худоби), суд першої інстанції дійшов висновку про правомірність оскаржуваного наказу Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області  № 1195-ДК від 26.11.2020 та припису №1195-ДК/0020Пр/03/01/-21 від 4 лютого 2021 року.
Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції на підставі наступного. 
У відповідності до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 187 Земельного кодексу України контроль за використанням та охороною земель полягає в забезпеченні додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями і громадянами земельного законодавства України.
Згідно зі статтею 188 Земельного кодексу України державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, а за додержанням вимог законодавства про охорону земель - центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом.
Правові, економічні та соціальні основи організації здійснення державного контролю за використанням та охороною земель визначає Закон України "Про державний контроль за використання та охороною земель" від 19.06.2003 №963-IV (надалі по тексту - Закон №963-IV), який спрямований на забезпечення раціонального використання і відтворення природних ресурсів та охорону довкілля.
Відповідно до ст. 2 Закону №  963-IV основними завданнями державного контролю за використанням та охороною земель є, зокрема, забезпечення додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами земельного законодавства України.
Згідно з ст. 4 Закону №  963-IV об`єктом державного контролю за використанням та охороною земель є всі землі в межах території України.
У відповідності до ст. 5 Закону N  963-IV державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності здійснює центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі. Державний контроль за дотриманням вимог законодавства України про охорону земель здійснює центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Повноваження центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі встановлені статтею 6 Закону N 963-IV, до яких належить, зокрема, здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у частині: додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю; виконання вимог щодо використання земельних ділянок за цільовим призначенням; додержання вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових угод, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; ведення державного обліку і реєстрації земель, достовірності інформації про земельні ділянки та їх використання.
Відповідно до ст. 9 Закону N 963-IV державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюються шляхом: проведення перевірок; розгляду звернень юридичних і фізичних осіб; участі у прийнятті в експлуатацію меліоративних систем і рекультивованих земель, захисних лісонасаджень, протиерозійних гідротехнічних споруд та інших об`єктів, які споруджуються з метою підвищення родючості ґрунтів та забезпечення охорони земель; розгляду документації із землеустрою, пов`язаної з використанням та охороною земель; проведення моніторингу ґрунтів та агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення.
Статтею 10 Закону N 963-IV передбачено, що державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право, зокрема: безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку земельні ділянки, що перебувають у власності та користуванні юридичних і фізичних осіб, перевіряти документи щодо використання та охорони земель; давати обов`язкові для виконання вказівки (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов`язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом, за рахунок особи, яка вчинила відповідне правопорушення, з відшкодуванням завданих власнику земельної ділянки збитків; складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому законодавством України порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності; викликати громадян, у тому числі посадових осіб, для одержання від них усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з порушенням земельного законодавства України; передавати до органів прокуратури, органів досудового розслідування акти перевірок та інші матеріали про діяння, в яких вбачаються ознаки кримінального правопорушення; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, кіно- і відеозйомку як допоміжний засіб для запобігання порушенням земельного законодавства України. звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився. Державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства про охорону земель можуть мати й інші повноваження відповідно до закону.
Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2016 року № 482 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України» організація та здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності є завданнями Держгеокадастру.
З аналізу наведених правових норм слідує, що державний контроль за охороною та використанням земель може здійснюватися державним інспектором ГУ Держгеокадастру, у тому числі, шляхом проведення перевірок. Для реалізації завдань у сфері здійснення контролю за використанням та охороною земель державний інспектор має право, зокрема, видавати приписи, складати акти перевірки або протоколи про адміністративні правопорушення з метою притягнення винних осіб до відповідальності.
Між тим колегія суддів не погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що на спірні правовідносини не розповсюджуються вимоги  Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. № 877-V (надалі по тексту - Закон № 877-V).
Закон № 963-IV визначає основи організації здійснення державного контролю за використанням і охороною земель, тоді як порядок здійснення державного контролю визначено Законом № 877-V.
Так, порядок та підстави проведення перевірок врегульовані Законом № 877-V, який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Зі змісту цього Закону вбачається, що його прийняття спрямоване на вдосконалення правових засад організації державного контролю за господарською діяльністю в Україні. Метою є створення єдиного узгодженого правового поля, яким будуть регулюватися порядок проведення контрольних перевірок різних видів фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання, механізми прийняття рішень та вчинення дій контролюючими органами за наслідками проведення ними згаданих перевірок.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону № 877-V дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Колегія суддів вважає, що в даному випадку перевірити об`єкт - земельну ділянку, яка перебуває у власності або користуванні фізичної особи, як суб`єкта господарювання, з метою встановлення її використання у відповідності до норм земельного законодавства, не є можливим без здійснення перевірки суб`єкта господарювання або фізичної особи в частині, що стосується земельної ділянки, оскільки наслідки такої перевірки застосовуються до вище зазначених суб`єктів.
Таким чином, колегія суддів вважає, що дія Закону № 877-V поширюється на спірні правовідносини.
Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 04.08.2021 року у справі № 240/5336/1.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно з частинами другою, третьою статті 6 Закону № 877-V проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Відповідно до ст. 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно ч. 8 ст. 7 Закону № 877 припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Отже, аналізованими нормами зазначених вище нормативно-правових актів, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок. Лише їх дотримання може бути належною підставою для законності проведення такої перевірки. З розпорядчими документами органів державного нагляду (контролю) суб`єкт господарювання має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку. Невиконання вимог ч. 5 ст. 7 Закону України №877-V призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.01.2019 р. у справі №823/922/17. 
З матеріалів справи встановлено, що 09.12.2020 року в ході здійснення заходів державного контролю державним інспектором складено акт обстеження земельної ділянки № 1195-ДК/0606/АО/10/01/-20 та акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства щодо об`єкту земельної ділянки № 1195-ДК/1069/АО/09/01/-20. Зі змісту актів перевірки встановлено, що перевірка дотримання вимог земельного законодавства проведена у відсутності позивача чи його представника.  
Крім того, з матеріалів справи встановлено, та сторонами не заперечується, що посвідчення (направлення) на перевірку не видавались саме на момент складання акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства 09.12.2020 року.  
Колегія суддів встановила, що Державний інспектор у сфері державного контролю за використанням та охороною земель Держгеокадастру у Полтавській області позбавив можливості позивача бути присутнім під час проведення перевірки, ознайомити його з актом перевірки та висловити заперечення щодо складання акту перевірки. Наведене є порушенням проведення перевірки та свідчать про протиправність дій Державного інспектору в ході проведення перевірки.
Доказів наявності направлення на проведення перевірки та пред`явлення такого направлення позивачу до матеріалів справи не надано.
Факт відсутності позивача під час проведення заходу державного контролю та необізнаності про його проведення підтверджується відсутністю на момент проведення такого заходу підписів позивача у акті обстеження земельної ділянки та у акті перевірки дотримання вимог земельного законодавства, крім того не заперечується відповідачем. 
Таким чином колегія суддів вважає, що Державний інспектор в супереч вимогам ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не склав направлення на проведення перевірки та не повідомив суб`єкта господарювання у належній формі про час проведення перевірки.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.
Відповідач, заперечуючи проти позову, в порушення вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, не надав жодних належних і допустимих доказів на підтвердження законності та обґрунтованості оскаржуваного припису про усунення порушень земельного законодавства.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про задоволення позову в частині визнання протиправним та скасування припису №1195-ДК/0020Пр/03/01/-21 від 4 лютого 2021 року Державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель Держгеокадастру у Полтавській області головного спеціаліста Каньшиної Олени Костянтинівни.
Щодо вимоги про визнання протиправним та скасуваня наказу №1195-ДК від 26 листопада 2020 року "Про здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності", яка заявлена як самостійний предмет позову, колегія суддів зазначає, що у разі якщо контролюючим органом була проведена перевірка на підставі наказу про її проведення і за наслідками такої перевірки прийнято рішення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження після проведення перевірки та прийннятя акту перевірки та припису не є належним способом захисту права позивача, оскільки скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права. Належним способом захисту порушеного права позивача у такому випадку є саме оскарження припису про усунення порушень земельного законодавства, прийнятого за результатами перевірки.   
Таким чином колегія суддів вважає, що позовна вимога про визнання протиправним та скасування наказу №1195-ДК від 26 листопада 2020 року "Про здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності" задоволенню не підлягає.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права. 
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям постанови про задоволення позову в частині визнання протиправним та скасування припису №1195-ДК/0020Пр/03/01/-21 від 4 лютого 2021 року Державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель Держгеокадастру у Полтавській області головного спеціаліста Каньшиної Олени Костянтинівни. 
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.05.2021 року у справі № 440/1333/21 скасувати.
Прийняти постанову, якою позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель Держгеокадастру у Полтавській області головного спеціаліста Каньшиної Олени Костянтинівни про визнання протиправними та скасування наказу та рішення задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати припис №1195-ДК/0020Пр/03/01/-21 від 4 лютого 2021 року Державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель Держгеокадастру у Полтавській області головного спеціаліста Каньшиної Олени Костянтинівни.
В іншій частині позову відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий суддя 		О.М. Мінаєва 	
Судді	   	В.А. Калиновський    З.О. Кононенко   	
Постанова складена в повному обсязі  15.11.21 р.