ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

18 листопада 2021 року 	м. Дніпро	справа № 280/2540/21	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Семененка Я.В. (доповідач),
суддів:  Бишевської Н.А., Добродняк І.Ю.,     
 за участю секретаря судового засідання Волкової К.В.  
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року (суддя Конишева О.В.) у справі №280/2540/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області  до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1   про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації,- 

                                               в с т а н о в и В :    
   
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області звернулося до суду з позовом в якому просило: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи автогазозаправних пунктів, розташованих за адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 ; встановивши судовим рішенням спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) повністю зупинити роботу автогазозаправних пунктів за вказаними адресами, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень.
Заявлений позов обґрунтовувався тим, що в ході перевірки відповідача встановлено порушення вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, у зв`язку з чим експлуатація об`єкту створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року позов задоволено частково, а саме:
застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації автогазозаправних пунктів, розташованих за адресами: 72310, м. Мелітополь, вул. Воїнів Інтернаціоналістів, буд. 6; 72305, м. Мелітополь, вул. Чкалова, 432-434, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень.
Рішення суду мотивовано встановленими обставинами справи, які свідчать про доведеність позивачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, які допущені відповідачем та які створюють загрозу для життя та здоров`я людей. Зважаючи на те, що в матеріалах справи відсутні докази усунення відповідачем вказаних порушень, суд дійшов висновку про наявність підстав для вжиття заходів реагування.
Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій 
посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову. Обгрунтовуючи вимоги апеляційної скарги відповідач фактично посилається на те, що ним самостійно були усунуті порушення, які визначені в акті перевірки та наявність яких стала підставою для звернення органом державного контролю із цим позовом до суду.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін з огляду на його законність та обґрунтованість. Фактично позиція позивача полягає у тому, що твердження відповідача про усунення усіх порушень є необґрунтованими, оскільки єдиними засобом підтвердження таких тверджень є проведення позапланової заходу контролю на підставі заяви підконтрольного суб`єкта, але такої заяви, у спірному випадку, від відповідача не надходило. 
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Встановлені обставини справи свідчать про те, що Мелітопольським МРУ Головного управління ДСНС України у Запорізькій області в період з 19 січня по 25 січня 2021 року було проведено планову перевірку ФОП ОСОБА_1 , за наслідками якої було складено акт № 2 від 25.01.2021 року.
В ході перевірки позивачем встановлено, що об`єкт відповідача, де здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 , а саме автогазозаправні пункти, які розташовані за адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 , експлуатуються з порушенням норм пожежної та техногенної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:
1.Автогазозаправний пункт, розташований за адресою: АДРЕСА_1 :
1)Суб`єктом господарювання (фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ) не подано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.
Відповідно до вимог абзацу 1 частини 2 статті 57 Кодексу цивільного захисту України, початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення (далі - оцінка протипожежного стану).
Будівництво будівель та споруд на території об`єктів без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки сприяє перш за все забудові території підприємства, збільшення пожежної навантаги, утворення додаткових об`єктів, які можуть не відповідати вимогам правил пожежної безпеки, а також створювати перешкоди для евакуації людей та матеріальних цінностей, перешкоджанню діям пожежно-рятувальних підрозділів, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
2)Працівникам не проведено інструктажі та не забезпечено проходження спеціального навчання (пожежно-технічного мінімуму) для осіб, які задіяні на роботах з підвищеною пожежною небезпекою (заправники).
Відповідно до вимог пункту 15 розділу II Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, усі працівники при прийнятті на роботу на робочому місці повинні проходити інструктажі з питань пожежної безпеки (далі - протипожежні інструктажі).
Протипожежний інструктаж — це перший крок для ознайомлення з системою протипожежної безпеки на підприємстві.
Його проводять з усіма працівниками об`єкту.
Під час інструктажів розповідають про загальні протипожежні правила та заходи на об`єкті, знайомлять з планами евакуації, системами оповіщення та пояснюють, як діяти у випадку виникнення пожежі та як її уникнути.
Протипожежні інструктажі спрямовані на закріплення набутих знань з пожежної безпеки.
Їх проводять на робочому місці з усіма працівниками не рідше ніж раз на рік.
Під час протипожежних інструктажів роботодавець, підвищує рівень знань з пожежної безпеки своїх працівників, проводять навчання та спонукають персонал виконувати закони та правила з протипожежної безпеки.
Не проведення протипожежних інструктажів сприяє недотриманню встановленого протипожежного режиму на об`єкті, незнанню основних вимог правил пожежної безпеки, в тому числі дій працівників в разі виникнення пожежі, утримання приміщень, шляхів евакуації, засобів протипожежного захисту та первинних засобів пожежогасіння в незадовільному стані, ускладнення евакуації людей та гасіння пожежі працівниками пожежно- рятувальних підрозділів, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
3)Керівник та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки.
Відповідно до вимог пункту 16 розділу II Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 “Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях”.
Відсутність навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки посадових осіб та працівників підприємства веде до відсутності контролю за станом пожежної безпеки об`єктів підприємства, не проведення відповідної профілактичної роботи з підприємцями та відвідувачами ринку, не проведення заходів по запобіганню виникнення пожежі, неправильним діям в разі виникнення пожежі тощо, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
4)Прокладено електропроводи по горючим конструкціям (облицюванню стін) у приміщенні операторської.
Відповідно до вимог пункту 1.12 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від ЗО. 12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, відстань від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць відкритого зберігання (розміщення) горючих матеріалів повинна бути не менше 1 метра.
Прокладання електропроводів по горючим конструкціям у разі виникнення пожежі сприяє швидкому розповсюдження вогню по горючим конструкціям, більшому виділенню небезпечних речовин, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
5)Використовується подовжувач з явними ознаками оплавлення біля споруди операторської.
Відповідно до вимог пункту 1.18 Глава 1 Розділ IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 , зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, забороняється експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією.
При експлуатації проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією можливе виникнення короткого замикання та перенавантаження електромережі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від виниклої пожежі або ураження електричним.
6)Не виконано замір опору ізоляції і не проведено перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.
Відповідно до вимог пункту 1.20 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.
Не проведення заміру опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання сприяє несвоєчасному виявленню недоліків під час експлуатації електромережі, в тому числі яка прихована в будівельних конструкціях та не дає можливості своєчасно попередити аварійну роботу (коротке замикання) електромережі.
Це може привести до виникнення пожежі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від виниклої пожежі або ураження електричним струмом.
7)Не обладнано приміщення для операторів системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 “Системи протипожежного захисту”.
Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 “Системи протипожежного захисту”.
Наявність на об`єкті системи протипожежного захисту (автоматичної установки пожежної сигналізації) сприяє швидкому виявленню ознак пожежі в початковій стадії її розвитку та забезпечує сповіщення людей про небезпеку та необхідність проведення як дій по евакуації людей з приміщень об`єкта, так і для гасіння пожежі на невеликій площі.
Відсутність такої системи сприяє вільному горінню з подальшим розповсюдженням вогню на значну площу, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
8)Не передбачено зовнішній протипожежний водопровід для пожежогасіння відповідно до вимог пункту 6.2.1 ДБН В.2.5-74:2013 “Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування”.
Відповідно до вимог пункту 4 розділу 1 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Відсутність на об`єкті зовнішнього протипожежного водопроводу для пожежогасіння сприяє вільному розповсюдження вогню та продуктів горіння на значну площу, ускладнює гасіння пожежі, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
9)Не забезпечено територію, будівлю оператора, технологічні установки, первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом що використовується для локалізації та ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.
Відповідно до вимог пункту 3.6 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.
Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами.
До початку експлуатації об`єкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з вимогами наказу МВС України від 15.01.2018 року №25 “Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників”.
Вогнегасник - технічний засіб, призначений для припинення горіння подаванням вогнегасної речовини, що міститься в його корпусі, під дією надлишкового тиску, за масою і конструктивним виконанням придатний для транспортування і застосування людиною.
Первинні засоби пожежогасіння застосовують для ліквідації пожежі на початковій стадії її розвитку саме персоналом об`єкта до прибуття пожежно- рятувального підрозділу.
За відсутності достатньої кількості первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників) є ризик розповсюдження вогню та продуктів горіння на значну площу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
10)Не проведене технічне обслуговування наявних вогнегасників.
Відповідно до вимог пункту 3.17 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15.01.2018 року № 25, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 року за № 225/31677, а також ДСТУ 4297-2004 “Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги”.
Не проведення своєчасного технічного обслуговування вогнегасників може призвести до неможливості їх використання в разі виникнення пожежі, що в свою чергу може призвести розповсюдження вогню на значну площу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
11)Місце для зливання скрапленого вуглеводневого газу з автоцистерни не забезпечене заземлюючим пристроєм.
Відповідно до вимог пункту 10.8 глави 10 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, автоцистерни під час зливання повинні бути приєднані до заземлювального пристрою.
Гнучкий заземлювальний провідник має бути постійно приєднаним до корпусу автоцистерни і мати на кінці пристосування для приєднання до заземлювального пристрою.
Під час зливання зріджених вуглеводневих газів може статися статичний електророзряд, що може привести до вибуху та пожежі, розповсюдження вогню на значну площу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
12)Не проведена перевірка параметрів настроювання запобіжно- скидного клапану, його регулювання не проведено на спеціальному стенді відповідно до вимог пункту 1.13, пункту 1.14 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”.
Відповідно до вимог пункту 4 розділу 1 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Відповідно до вимог пункту 1.13 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”, тиск настроювання запобіжно-скидного клапану не повинен перевищувати більше як на 15% максимальний робочий тиск у резервуарах і газопроводах.
Порядок настроювання і перевірки запобіжно-скидного клапану визначають із урахуванням вимог документації з експлуатації заводу- виробника. Перевірку параметрів настроювання запобіжно-скидного клапану, їх регулювання необхідно проводити на спеціальному стенді або на місці їх експлуатації за допомогою спеціального пристрою.
Запобіжно-скидний клапан після випробування та настроювання пломбується.
На місце запобіжно-скидного клапану, який знімається для ремонту або настроювання, повинен встановлюватися справний запобіжно-скидний клапан.
Відповідно до вимог пункту 1.14 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”, забороняється експлуатація технологічного обладнання, резервуарів і газопроводів при несправних і не настроєних запобіжно-скидних клапанах.
При не настроюваному запобіжно-скидному клапані можливий надлишковий тиск у резервуарі для зрідженого вуглеводневого газу, що може призвести до викиду зрідженого вуглеводневого газу до навколишнього середовища та спричинити аварію, вибух, пожежу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
13)Допущено використання гумовотканинних рукавів, які не піддавались гідравлічному випробуванню, що суперечить пункту 1.17 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”.
Відповідно до вимог пункту 4 розділу 1 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Відповідно до вимог пункту 1.17 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”, гумовотканинні рукави, що застосовують при операціях зливання-наливання і наповненні балонів, за наявності на них тріщин, надрізів, здуття і потертостей необхідно замінювати новими.
Тривалість їх експлуатації не повинна перевищувати строку, визначеного документацією з експлуатації.
Гумовотканинні рукави до встановлення, а надалі - один раз на 3 місяці, а металорукави або металеві шарнірні рукави - один раз на рік повинні підлягати гідравлічному випробуванню тиском, що становить 1,25 номінального.
Рукави повинні мати маркування із зазначенням номінального тиску, строків проведеного і чергового гідравлічних випробувань.
При не проведені гідравлічного випробування гумовотканих рукавів, можливий викид зрідженого вуглеводневого газу до навколишнього середовища, що може спричинити аварію, вибух, пожежу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
14)Не обладнано об`єкт підвищеної небезпеки автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та системою оповіщення.
Відповідно до вимог частини 1 статті 53 Кодексу цивільного захисту України, на об`єктах підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (далі - автоматизовані системи).
Відсутність автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та системи оповіщення не дає можливості виявлення викиду зрідженого вуглеводневого газу, збільшення концентрації зрідженого вуглеводневого газу, унеможливлює про це оповіщення, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
2.Автогазозаправний пункт, розташований за адресою: 72305, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Чкалова, 432-434: 
1)Не подано суб`єктом господарювання (фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ) декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.
Відповідно до вимог абзацу 1 частини 2 статті 57 Кодексу цивільного захисту України, початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення (далі - оцінка протипожежного стану).
Будівництво будівель та споруд на території об`єктів без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки сприяє перш за все забудові території підприємства, збільшення пожежної навантаги, утворення додаткових об`єктів, які можуть не відповідати вимогам правил пожежної безпеки, а також створювати перешкоди для евакуації людей та матеріальних цінностей, перешкоджанню діям пожежно-рятувальних підрозділів, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
2)Працівникам не проведено інструктажі та не забезпечено проходження спеціального навчання (пожежно-технічного мінімуму) для осіб, які задіяні на роботах з підвищеною пожежною небезпекою (заправники).
Відповідно до вимог пункту 15 розділу II Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, усі працівники при прийнятті на роботу на робочому місці повинні проходити інструктажі з питань пожежної безпеки (далі - протипожежні інструктажі).
Протипожежний інструктаж — це перший крок для ознайомлення з системою протипожежної безпеки на підприємстві.
Його проводять з усіма працівниками об`єкту.
Під час інструктажів розповідають про загальні протипожежні правила та заходи на об`єкті, знайомлять з планами евакуації, системами оповіщення та пояснюють, як діяти у випадку виникнення пожежі та як її уникнути.
Протипожежні інструктажі спрямовані на закріплення набутих знань з пожежної безпеки.
Їх проводять на робочому місці з усіма працівниками не рідше ніж раз на рік.
Під час протипожежних інструктажів роботодавець, підвищує рівень знань з пожежної безпеки своїх працівників, проводять навчання та спонукають персонал виконувати закони та правила з протипожежної безпеки.
Не проведення протипожежних інструктажів сприяє недотриманню встановленого протипожежного режиму на об`єкті, незнанню основних вимог правил пожежної безпеки, в тому числі дій працівників в разі виникнення пожежі, утримання приміщень, шляхів евакуації, засобів протипожежного захисту та первинних засобів пожежогасіння в незадовільному стані, ускладнення евакуації людей та гасіння пожежі працівниками пожежно- рятувальних підрозділів, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
3)Не пройдено посадовими особами та працівниками навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки.
Відповідно до вимог пункту 16 розділу II Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів
України від 26 червня 2013 року № 444 “Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях”.
Відсутність навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки посадових осіб та працівників підприємства веде до відсутності контролю за станом пожежної безпеки об`єктів підприємства, не проведення відповідної профілактичної роботи з підприємцями та відвідувачами ринку, не проведення заходів по запобіганню виникнення пожежі, неправильним діям в разі виникнення пожежі тощо, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
4)Не виконано замір опору ізоляції і не проведено перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.
Відповідно до вимог пункту 1.20 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.
Не проведення заміру опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання сприяє несвоєчасному виявленню недоліків під час експлуатації електромережі, в тому числі яка прихована в будівельних конструкціях та не дає можливості своєчасно попередити аварійну роботу (коротке замикання) електромережі.
Це може привести до виникнення пожежі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від виниклої пожежі або ураження електричним струмом.
5)Не обладнано приміщення для операторів системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 “Системи протипожежного захисту”.
Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 “Системи протипожежного захисту”.
Наявність на об`єкті системи протипожежного захисту (автоматичної установки пожежної сигналізації) сприяє швидкому виявленню ознак пожежі в початковій стадії її розвитку та забезпечує сповіщення людей про небезпеку та необхідність проведення як дій по евакуації людей з приміщень об`єкта, так і для гасіння пожежі на невеликій площі.
Відсутність такої системи сприяє вільному горінню з подальшим розповсюдженням вогню на значну площу, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
6)Не передбачено зовнішній протипожежний водопровід для пожежогасіння відповідно до вимог пункту 6.2.1 ДБН В.2.5-74:2013 “Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування”.
Відповідно до вимог пункту 4 розділу 1 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Відсутність на об`єкті зовнішнього протипожежного водопроводу для пожежогасіння сприяє вільному розповсюдження вогню та продуктів горіння на значну площу, ускладнює гасіння пожежі, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
7)Не забезпечено територію, будівлю оператора, технологічні установки, первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом що використовується для локалізації та ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.
Відповідно до вимог пункту 3.6 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.
Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами.
До початку експлуатації об`єкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з вимогами наказу МВС України від 15.01.2018 року №25 “Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників”.
Вогнегасник - технічний засіб, призначений для припинення горіння подаванням вогнегасної речовини, що міститься в його корпусі, під дією надлишкового тиску, за масою і конструктивним виконанням придатний для транспортування і застосування людиною.
Первинні засоби пожежогасіння застосовують для ліквідації пожежі на початковій стадії її розвитку саме персоналом об`єкта до прибуття пожежно- рятувального підрозділу.
За відсутності достатньої кількості первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників) є ризик розповсюдження вогню та продуктів горіння на значну площу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
8)Не проведене технічне обслуговування наявних вогнегасників.
Відповідно до вимог пункту 3.17 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, Технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15.01.2018 року № 25, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 року за № 225/31677, а також ДСТУ 4297-2004 “Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги”.
Не проведення своєчасного технічного обслуговування вогнегасників може призвести до неможливості їх використання в разі виникнення пожежі, що в свою чергу може призвести до розповсюдження вогню на значну площу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
9)Не забезпечено місце для зливання скрапленого вуглеводневого газу з автоцистерни не забезпечене заземлюючим пристроєм.
Відповідно до вимог пункту 10.8 глави 10 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, автоцистерни під час зливання повинні бути приєднані до заземлювального пристрою.
Гнучкий заземлювальний провідник має бути постійно приєднаним до корпусу автоцистерни і мати на кінці пристосування для приєднання до заземлювального пристрою.
Під час зливання зріджених вуглеводневих газів може статися статичний електророзряд, що може привести до вибуху та пожежі, розповсюдження вогню на значну площу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
10)Не проведена перевірка параметрів настроювання запобіжно - скидного клапану, його регулювання не проведено на спеціальному стенді відповідно до вимог пункту 1.13, пункту 1.14 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”.
Відповідно до вимог пункту 4 розділу 1 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Відповідно до вимог пункту 1.13 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”, тиск настроювання запобіжно-скидного клапану не повинен перевищувати більше як на 15% максимальний робочий тиск у резервуарах і газопроводах.
Порядок настроювання і перевірки запобіжно-скидного клапану визначають із урахуванням вимог документації з експлуатації заводу- виробника.
Перевірку параметрів настроювання запобіжно-скидного клапану, їх регулювання необхідно проводити на спеціальному стенді або на місці їх експлуатації за допомогою спеціального пристрою.
Запобіжно-скидний клапан після випробування та настроювання пломбується.
На місце запобіжно-скидного клапану, який знімається для ремонту або настроювання, повинен встановлюватися справний запобіжно-скидний клапан.
Відповідно до вимог пункту 1.14 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”, забороняється експлуатація технологічного обладнання, резервуарів і газопроводів при несправних і не настроєних запобіжно-скидних клапанах.
При не настроюваному запобіжно-скидному клапані можливий надлишковий тиск у резервуарі для зрідженого вуглеводневого газу, що може призвести до викиду зрідженого вуглеводневого газу до навколишнього середовища та спричинити аварію, вибух, пожежу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
11)Допущено використання гумовотканинних рукавів, які не піддавались гідравлічному випробуванню, що суперечить пункту 1.17 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”.
Відповідно до вимог пункту 4 розділу 1 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Відповідно до вимог пункту 1.17 глави 1 розділу VI Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285 “Про затвердження Правил безпеки систем газопостачання”, гумовотканинні рукави, що застосовують при операціях зливання-наливання і наповненні балонів, за наявності на них тріщин, надрізів, здуття і потертостей необхідно замінювати новими.
Тривалість їх експлуатації не повинна перевищувати строку, визначеного документацією з експлуатації.
Гумовотканинні рукави до встановлення, а надалі - один раз на 3 місяці, а металорукави або металеві шарнірні рукави - один раз на рік повинні підлягати гідравлічному випробуванню тиском, що становить 1,25 номінального.
Рукави повинні мати маркування із зазначенням номінального тиску, строків проведеного і чергового гідравлічних випробувань.
При не проведені гідравлічного випробування гумовотканих рукавів, можливий викид зрідженого вуглеводневого газу до навколишнього середовища, що може спричинити аварію, вибух, пожежу, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.
12) Не створено на об`єкті підвищеної небезпеки автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та систему оповіщення.
Відповідно до вимог частини 1 статті 53 Кодексу цивільного захисту України, на об`єктах підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (далі - автоматизовані системи).
Відсутність автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та системи оповіщення не дає можливості виявлення викиду зрідженого вуглеводневого газу, збільшення концентрації зрідженого вуглеводневого газу, унеможливлює про це оповіщення, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.
Виявлення за результатами перевірки вказаних порушень, які, за позицією органу державного контролю, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, стало підставою звернення з позовом до суду.
За наслідками перегляду справи, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.
Відповідно до ст..64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно із ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Згідно статті 68 Кодексу Цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.    У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Наведені вище положення Кодексу цивільного захисту України вказують на те, що підставою застосування за рішенням суду заходів реагування у виглядів повного або часткового зупинення роботи (експлуатації) підприємства (установи), його окремих об`єктів, є виявлення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Визначаючи наявність чи відсутність підстав для застосування заходів реагування на яких наполягав позивач, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з встановлених перевіркою порушень, які свідчать про експлуатацію об`єктів підприємства з порушенням вимог пожежної безпеки, що у свою чергу становить загрозу життю та здоров`ю людей.
При цьому, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що такі порушення, у разі виникнення пожежної небезпеки, будуть нести реальний, а не вірогідний характер.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив як із встановлених порушень пожежної безпеки на об`єктах відповідача так і з не надання доказів про усунення таких порушень.
З доводів апеляційної скарги та аргументів відповідача у судовому засіданні встановлено, що останнім фактично не заперечується факт виявлення наведених в акті перевірки порушень, натомість, відповідач вказує на те, що такі порушення на теперішній час усунуто та на підтвердження цьому надав суду апеляційної інстанції ряд документів технічного характерую, які на його думку, свідчать про вказані обставини.
Надаючи оцінку такій позиції відповідача, суд апеляційної інстанції виходить з того, що по-перше, більшість із наданих відповідачем документів мають дату складання (затвердження) після ухвалення рішення судом першої інстанції, а отже не можуть свідчити про неврахування судом першої інстанції таких документів і, відповідно, не можуть свідчити про необґрунтованість рішення суду першої інстанції.
По-друге, суд апеляційної інстанції, виходячи із суті та змісту наданих відповідачем документів, не може надати оцінку тому, чи у повному обсязі усунуто виявлені органом державного контролю порушення, зокрема, враховуючи те, що із наданих позивачем документів не можливо дійти висновку не лише про усунення усіх порушень, а і про те, чи такі порушення усунуті з урахуванням існуючих технічних вимог та норм протипожежної безпеки. У свою чергу, представник позивача у судовому засіданні заперечував те, що надані відповідачем документи підтверджують усунення усіх виявлених порушень. Факт підтвердження відсутності порушень на час розгляду справи має бути доведений не тільки наданими писмовими доказами (тих чи інших документів) та проведеними заходами, а і актом перевірку стану усунення виявлених порушень.
Відповідач, який вважає, що ним усунуто усі виявлені порушення, не був позбавлений можливості звернутися до відповідача із заявою про здійснення заходу державного нагляду (контролю) для перевірки усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час планової перевірки. Але з такою заявою відповідач до позивача не звертався.
Посилання відповідача на те, що оскаржуване рішення суду першої інстанції фактично перешкоджає його підприємницької діяльності, суд апеляційної інстанції, враховуючи позицію відповідача про усунення ним усіх порушень, вважає безпідставними, оскільки рішенням суду першої інстанції застосовано заходи реагування до усунення виявлених порушень. Тобто, усунення відповідачем усіх порушень, за умови підтвердження таких обставин, є підставою для продовження здійснення ним підприємницької діяльності без скасування рішення суду першої інстанції.
Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.
На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.315, ст.ст.316, 321, 322, 325 КАС України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року у справі №280/2540/21 – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки, визначені ст.ст.328, 329 КАС України

Вступна та резолютивна частини проголошено 18.11.2021
Повне судове рішення складено 19.11.2021.
   
Головуючий - суддя                                                                      Я.В. Семененко 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      І.Ю. Добродняк