Постанова
Іменем України
 
24 листопада 2021 року
м. Київ
 
справа № 278/2435/19
провадження № 61-15198св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Луспеника Д. Д.,
суддів: Воробйової І. А., Коломієць Г. В., Лідовця Р. А., Черняк Ю. В. (суддя-доповідач),
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - Житомирський міський голова Сухомлин Сергій Іванович,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 02 червня 2020 року у складі судді Дубовік О. М. та постанову Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року у складі колегії суддів: Григорусь Н. Й., Галацевич О. М., Борисюка Р. М.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
1.     Описова частина
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Житомирського міського голови Сухомлина С. І. про визнання протиправними та скасування розпоряджень міського голови, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
 
Уточнену позовну заяву мотивовано тим, що розпорядженням міського голови Сухомлина С. І. від 23 липня 2019 року № 747 щодо нього призначено службове розслідування та за його результатами 16 серпня 2019 року складено акт № 7. На підставі цього акта видано розпорядження міського голови від 22 серпня 2019 року № 841 «Про звільнення з посади начальника комунального підприємства «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 », яким позивача звільнено з посади з 23 серпня 2019 року за пунктом 3 частини першої статті 40 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених контрактом. 
ОСОБА_1 зазначив, що із розпорядженням про початок службового розслідування його не було ознайомлено, а про останнє він дізнався 26 липня 2019 року, після виходу з лікарняного. Службове розслідування було формальністю, оскільки рішення про його звільнення з посади начальника Комунального підприємства «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради (далі - КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради) вже фактично було прийнято Житомирським міським головою задовго до ініціювання службового розслідування, що підтверджується листом за підписом виконуючого обов`язки міністра інфраструктури України від 31 травня 2019 року № 6364/10/10-19.
Також ОСОБА_1 вказував на те, що до винесення оскаржуваного розпорядження у нього не були відібрані пояснення з приводу обставин, що стали предметом службового розслідування. Також, не враховано, що більшість рішень, які стали предметом дослідження в ході службового розслідування, приймались ним не особисто, а колегіально. 
Крім того, Житомирським міським головою не обґрунтовано та не доведено допущення ним дій та вчинків, які можуть зашкодити інтересам держави або місцевого самоврядування чи негативно вплинути на репутацію посадової особи місцевого самоврядування. 
Отже, Житомирським міським головою не доведено його вини, як обов`язкової умови притягнення до дисциплінарної відповідальності, чим Житомирським міським головою грубо порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності, передбаченої Порядком проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року № 950 (далі - Порядок № 950), у зв`язку з чим Житомирський міський голова діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначений Конституцією та законами України.
Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 просив визнати протиправними та скасувати розпорядження міського голови від 23 липня 2019 року № 747 «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою» та розпорядження міського голови від 22 серпня 2019 року № 841 «Про звільнення з посади начальника комунального підприємства «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 »; поновити його на роботі та стягнути на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу і понесені судові витрати.
 
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
 
Рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 02 червня 2020 року, залишеним без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
 
Суди виходили із того, що доповідні записки членів контрольно-аналітичного відділу КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» щодо перешкоджання позивачем у проведенні ініційованої наглядовою радою підприємства перевірки підприємства стосовно тендерних закупівель, були достатньою підставою для висновку про можливе неналежне виконання позивачем службових обов`язків, що могло заподіяти значну матеріальну шкоду підприємству. Тому у міського голови були законні підстави для винесення розпорядження від 23 липня 2019 року № 747 «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою» та проведення службового розслідування стосовно позивача згідно з вимогами пункту 1 Порядку № 950.
Посилання позивача на неможливість його ознайомлення із оскаржуваним розпорядженням від 23 липня 2019 року № 747 у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 19 липня 2019 року до 26 липня 2019 року були відхилені судами, оскільки тимчасова втрата позивачем працездатності у період проведення службового розслідування не впливає не законність його проведення, у зв`язку з тим, що заборони проведення службового розслідування під час тимчасової втрати працездатності особою, стосовно якої проводиться службове розслідування, Порядок № 950 не містить.
Також є обґрунтованим висновок комісії за наслідками проведення службового розслідування стосовно порушення позивачем вимог Закону України «Про публічні закупівлі» під час підписання ним без відповідного рішення тендерного комітету додаткової угоди № 1 до договору поставки дизельного пального від 29 січня 2019 року № 6СК/ЛТ-265 з ТОВ «МАНГО-ГРУП», а також додаткової угоди № 2 до договору поставки шин від 27 березня 2019 року № 2703 з ТОВ «Юкрейніен трак ком`юнеті», оскільки цей висновок відповідає обставинам справи та не суперечить вимогам чинного законодавства України.
Догана, застосована до позивача відповідно до розпорядження міського голови від 21 лютого 2019 року № 205, станом на день винесення оскаржуваного розпорядження від 22 серпня 2019 року № 841 про звільнення позивача, не втратила юридичної сили та не була знята достроково. Застосування цього дисциплінарного стягнення свідчить про систематичне невиконання позивачем своїх обов`язків, у зв`язку з чим були наявні підстави для звільнення позивача на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України.
Не заслуговують на увагу і доводи позивача щодо неможливості надати ним пояснення, оскільки, як вбачається із матеріалів справи, останнім під час проведення службового розслідування надавалися пояснення, зокрема, письмові пояснення голові комісії з проведення службового розслідування заступнику міського голови Кондратюку С. М. від 30 липня 2019 року та усні пояснення під час засідання комісії з проведення службового розслідування, що підтверджується протоколом від 06 серпня 2019 року № 5 та протоколом від 13 серпня 2019 року № 8. Окрім того, матеріали справи містять письмові зауваження ОСОБА_1 стосовно акта службового розслідування, в яких останній виклав свої думки щодо незаконності розпорядження про проведення службового розслідування та відсторонення його від здійснення повноважень за посадою, а також недодержання порядку проведення службового розслідування під час складення акта про проведення службового розслідування та акта фіксації відмови позивача від надання письмових пояснень міському голові стосовно порушення та недоліків, які були встановлені службовим розслідуванням і викладені в акті службового розслідування від 16 серпня 2019 року № 7.
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводів
 
У касаційній скарзі, поданій у жовтні 2020 року до Верховного Суду, ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального й процесуального права, просив скасувати рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 02 червня 2020 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року і ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.
 
Підставою касаційного оскарження рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 02 червня 2020 року та постанови Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року ОСОБА_1 зазначає неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 07 лютого 2018 року у справі № 591/3613/16-ц (провадження                        № 61-1479св18), від 21 лютого 2018 року у справі № 401/512/16-ц (провадження № 61-1109св18), від 27 лютого 2019 року у справі № 441/571/17 (провадження № 61-8905св18), від 25 квітня 2018 року у справі № 569/1987/16-ц (провадження № 61-11974св18), від 04 квітня 2019 року у справі № 539/1496/17-ц (провадження № 61-43635св18), від 27 травня 2020 року у справі № 539/4752/18-ц (провадження № 61-19117св19).
 
Касаційну скаргу мотивовано тим, що суди першої та апеляційної інстанцій не звернули увагу на те, що Порядком № 950 визначено, що службове розслідування може бути призначене тільки у разі встановленого, тобто закінченого складу правопорушення, яке виразилось у невиконанні або неналежному виконанні зазначеними особами службових обов`язків, перевищенні своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян. Однак службове розслідування стосовно ОСОБА_1 було призначено на підставі доповідних записок, зокрема, заступника начальника контрольно-аналітичного відділу міської ради Дорохова К. М. від 17 липня 2019 року та головних спеціалістів контрольно-аналітичного відділу міської ради Невмержицької Т. Є. і Войтенко С. В. від 18 липня 2019 року щодо можливого неналежного виконання ОСОБА_1 службових обов`язків, перешкоджання проведенню перевірок органом управління майном, перевищення повноважень керівника комунального підприємства при укладанні КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради договорів на закупівлю пального та автомобільних шин, що призвело до заподіяння значної майнової шкоди Житомирській міській об`єднаній територіальній громаді, тобто з метою попередження можливого вчинення правопорушення.
Отже, при прийнятті розпорядження від 23 липня 2019 року № 747 міським головою не було встановлено достовірного факту вчинення ОСОБА_1 правопорушення у сфері службової діяльності, а лише зроблено припущення щодо цього.
Крім того, під час винесення цього розпорядження ОСОБА_1 перебував на лікарняному.
Також поза увагою судів першої та апеляційної інстанцій залишилось те, що ініціювання та проведення службового розслідування було суто формальним, оскільки рішення про звільнення ОСОБА_1 було прийнято Житомирським міським головою ще задовго до його проведення, що підтверджується листом виконуючого обов`язки міністра інфраструктури України від 31 травня 2019 року № 6364/10/10-19, як відповідь на лист Міністерства інфраструктури України від 16 травня 2019 року № 30/3274, відповідно до якого Міністерство інфраструктури України погоджує звільнення ОСОБА_1 за умови дотримання законодавства України.
Крім того, судами попередніх інстанцій не було враховано те, що на час розгляду цієї справи та постановлення оскаржуваних судових рішень, розпорядження міського голови від 13 травня 2019 року № 482 рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 20 листопада 2019 року було визнано протиправним та скасовано.
 
Короткий зміст позиції інших учасників справи
 
Житомирський міський голова Сухомлин С. І. у відзиві на касаційну скаргу ОСОБА_1 зазначив, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, оскільки не містить доказів неправильного застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права.
 
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 04 листопада 2020 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 02 червня 2020 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року і витребувано із Житомирського районного суду Житомирської області цивільну справу № 278/2435/19.
 
Ухвалою Верховного Суду від 12 листопада 2021 року справу призначено до судового розгляду.
 
2.     Мотивувальна частина
 
Позиція Верховного Суду
 
Відповідно до пунктів 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судами першої і апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню.
 
Фактичні обставини справи
 
Розпорядженням Житомирського міського голови від 06 вересня 2018 року № 787 ОСОБА_1 призначено на посаду начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради з 10 вересня 2018 року.
 
06 вересня 2018 року між ОСОБА_1 та Житомирським міським головою Сухомлиним С. І. укладено контракт строком до 10 вересня 2021 року, за умовами якого керівник зобов`язується здійснювати поточне управління оперативно-господарською, правовою, кадровою та фінансовою роботою підприємства, забезпечувати виконання його статутних цілей і фінансової дисципліни, діяльності, направленої на отримання прибутку та інвестиційної дисципліни, діяльності, направленої на отримання прибутку та інвестиційної привабливості підприємства, ефективного використання майна та інших об`єктів власності підприємства, в тому числі переданих підприємству в користування, виконання вимог чинного законодавства України, Статуту підприємства та рішень власника підприємства та Органу управління майном згідно із Статутом, розпоряджень міського голови, а Орган управління майном зобов`язується створити належні умови для організації ефективної, безпечної та плідної праці керівника.
 
Розпорядженням міського голови від 21 лютого 2019 року № 205 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » начальнику КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків.
 
Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 11 грудня 2019 року, залишеним без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 16 березня 2020 року, у справі № 296/2551/19 у задоволенні позову ОСОБА_1 до Житомирського міського голови Сухомлина С. І., Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування розпорядження від 21 лютого 2019 року № 205 про накладення дисциплінарного стягнення відмовлено. Рішення набрало законної сили.
 
Розпорядженням міського голови від 13 травня 2019 року № 482 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » оголошено догану начальнику КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 за неналежне виконання посадових обов`язків.
 
Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 20 листопада 2019 року, залишеним без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 24 лютого 2020 року, у справі № 296/4797/19 позов ОСОБА_1 до Житомирського міського голови Сухомлина С. І., Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування розпорядження про накладення дисциплінарного стягнення задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано розпорядження міського голови від 13 травня 2019 року № 482 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».
У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат. Рішення набрало законної сили.
 
Відповідно до розпорядження Житомирського міського голови Сухомлина С. І. від 23 липня 2019 року № 747 «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою», на підставі статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та інших нормативно-правових актів, вирішено:
 - провести службове розслідування стосовно начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 щодо можливого неналежного виконання ним службових обов`язків, перешкоджання проведенню перевірок органом управління майном, перевищення повноважень керівника підприємства під час укладення підприємством договорів на закупівлю дизельного пального та автомобільних шин, що призвело до заподіяння значної майнової шкоди Житомирській міській об`єднаній територіальній громаді;
 - визначено предметом службового розслідування виконання начальником КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 службових обов`язків та повноважень керівника під час укладення КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради договорів на закупівлю дизельного пального та автомобільних шин;
 - встановлено строк проведення службового розслідування з 24 липня 2019 року до 07 серпня 2019 року, з можливістю подальшого продовження строку в межах, передбачених пунктом 3 Порядку № 950;
 - відсторонено начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 від здійснення повноважень за посадою на час проведення службового розслідування з 24 липня 2019 року;
 - виконання обов`язків начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 на час проведення службового розслідування покладено на заступника начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради Манухіна М. Л.;
 - створено комісію з проведення службового розслідування та затверджено її склад згідно з додатком.
 
Розпорядженням Житомирського міського голови Сухомлина С. І. від 29 липня 2019 року № 764 внесено зміни до складу комісії з проведення службового розслідування.
 
Розпорядженням Житомирського міського голови Сухомлина С. І. від 07 серпня 2019 року № 797 внесено зміни в розпорядження про проведення службового розслідування щодо зміни строку проведення службового розслідування, а саме встановлено строк проведення службового розслідування з 24 липня 2019 року до 15 серпня 2019 року з можливістю подальшого продовження.
 
Рішенням Житомирської міської ради від 21 липня 2016 року № 288 на КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» створена наглядова рада, яка здійснює контроль за діяльністю підприємства, для забезпечення її прозорості, правомірності, законності та доцільності, зокрема, аналізує діє керівника стосовно управління підприємством та виступає у разі необхідності ініціатором позачергових ревізій та аудиторських перевірок фінансово-господарської діяльності підприємства.
 
На засіданні наглядової ради КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради 15 липня 2019 року прийнято рішення звернутися до Житомирського міського голови із пропозицією доручити контрольно-аналітичному відділу Житомирської міської ради провести відповідні перевірки стосовно тендерних закупівель КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради.
 
Відповідно до доповідної записки від 17 липня 2019 року № 74-15 заступника начальника контрольно-аналітичного відділу Дорохова К. М. під час проведення перевірки на КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради начальником вказаного підприємства ОСОБА_1 та його заступником ОСОБА_4 здійснено перешкоджання у проведенні перевірки.
 
Згідно з доповідною запискою від 18 липня 2019 року № 75-15 заступника начальника контрольно-аналітичного відділу Дорохова К. М., а також головних спеціалістів контрольно-аналітичного відділу Невмержицької Т. Є. та Войтенко С. В. під час проведення перевірки на КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради щодо працівників контрольно-аналітичного відділу начальником КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради та його заступником здійснені спроби перешкоджання у проведенні перевірки та моральний тиск.
 
За змістом акта про проведення службового розслідування від 16 серпня 2019 року № 7 комісія за наслідками проведення службового розслідування дійшла висновків про таке:
1. Під час виконання начальником КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 службових обов`язків та повноважень керівника комунального підприємства при укладенні підприємством договорів на закупівлю дизельного пального та автомобільних шин:
 - особисто допущено порушення вимог пункту 2 частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині безпідставного підписання 09 квітня 2019 року додаткової угоди № 1 до договору поставки дизельного пального від 29 січня 2019 року № 6СК/ЛТ-265 без відповідного рішення тендерного комітету та підписання з аналогічним порушенням 10 червня 2019 року додаткової угоди № 2 до договору поставки автомобільних шин від 27 березня 2019 року № 2703;
 - порушено статтю 42 Закону України «Про запобігання корупції»;
 - не дотримано вимоги Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року № 1000/55, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 22 червня 2015 року за № 736/27181 та вимог ДСТУ 4163-2003;
 - порушено вимоги Статуту КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради у частині недотримання ним, як керівником підприємства, фінансової, договірної та трудової дисципліни;
 - порушено вимоги Статуту КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради у частині незабезпечення належної організації роботи підприємства, фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах;
 - порушено вимоги контракту від 06 вересня 2018 року, укладеного з  ОСОБА_1 на підставі розпорядження міського голови від 06 вересня 2018 року № 787, в частині неналежного здійснення поточного управління оперативно-господарською, правовою, кадровою та фінансовою роботою підприємства;
 - порушено вимоги контракту від 06 вересня 2018 року, укладеного з  ОСОБА_1 на підставі розпорядження міського голови від 06 вересня 2018 року № 787, в частині незабезпечення виконання статутних цілей і фінансової дисципліни підприємства, направленої на отримання прибутку, ефективного використання майна та інших об`єктів власності підприємства, виконання вимог чинного законодавства України, Статуту підприємства та рішень власника підприємства й органу управління майном згідно зі Статутом, розпоряджень Житомирського міського голови;
 - порушено вимоги контракту від 06 вересня 2018 року, укладеного з  ОСОБА_1 на підставі розпорядження міського голови від 06 вересня 2018 року № 787, в частині незабезпечення повною мірою цільового використання бюджетних, позабюджетних та спеціальних коштів, збереження та ефективного використання майна та інших об`єктів власності підприємства.
2. Неналежне виконання начальником КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 своїх службових обов`язків, перевищення ним повноважень, окремі факти бездіяльності призвели до порушення як ним особисто, так і іншими посадовими особами КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради вимог чинного законодавства України, Статуту підприємства, рішень власника підприємства та органу управління майном згідно зі Статутом, розпоряджень Житомирського міського голови та втрат підприємства щонайменше в сумі 341 300 000,00 грн.
3. Порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі», Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року № 1000/55, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 22 червня 2015 року за № 736/27181, та вимог ДСТУ 4163-2003 на підприємстві, які є систематичними.
В ході проведення службового розслідування також встановлено:
1. Факт порушення вимог статті 42 Закону України «Про запобігання корупції» та Статуту КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради Маликом В. Г. під час виконання обов`язків начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради у період тимчасової відсутності керівника підприємства ОСОБА_1 ;
2. Факт порушення вимог статті 68 Конституції України, статті 9 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», статей 38, 41, 42 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 в частині:
 - перешкоджання діям посадових осіб Житомирської міської ради при виконанні ними службових обов`язків;
 - вчинення тиску на посадових осіб Житомирської міської ради при виконанні ними службових обов`язків;
 - приниження честі та гідності посадових осіб Житомирської міської ради при виконанні ними службових обов`язків;
 - несумлінного, несвоєчасного, безвідповідального виконання службових повноважень та професійних обов`язків, рішень та доручень органів і осіб, яким він підпорядкований, підзвітний та підконтрольний, допущення зловживань та неефективного використання комунальної власності;
3. Факт порушення вимог статті 68 Конституції України, статті 9 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», статей 38, 41, 42 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_4 .
Крім того, комісія дійшла висновку про недостатність контролю з боку Органу управління транспорту та зв`язку Житомирської міської ради, що призвело до встановлених даним службовим розслідуванням порушень.
 
Також в цьому акті комісія запропонувала міському голові, керуючись вимогами пункту 3 частини першої статті 40, статтею 149 КЗпП України, умовами розділів 1 та 4 контракту від 06 вересня 2018 року, укладеного з  ОСОБА_1 на підставі розпорядження міського голови від 06 вересня 2018 року № 787, підпункту 5.6 Статуту КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради, за систематичне, неналежне, несумлінне, несвоєчасне, безвідповідальне виконання службових повноважень та професійних обов`язків, перевищення повноважень, перешкоджання діям, вчинення тиску, приниження честі та гідності стосовно посадових осіб Житомирської міської ради, допущення втрат майна підприємства звільнити начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 із займаної посади шляхом розірвання укладеного з ним контракту від 06 вересня 2018 року.
 
Розпорядженням міського голови від 22 серпня 2019 оку № 841 «Про звільнення з посади начальника комунального підприємства «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 » звільнено 23 серпня 2019 року ОСОБА_1 начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради із займаної посади за систематичне невиконання ним без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором (контрактом), згідно з пунктом 3 статті 40 КЗпП України та розірвано з ОСОБА_1 контракт, укладений на підставі розпорядження міського голови від 06 вересня 2018 року № 787.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, і норми застосованого права 
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до вимог статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
 
Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Відповідно до частин першої, другої, четвертої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Розглянувши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права в межах вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що оскаржувана постанова апеляційного суду не відповідає зазначеним вимогам цивільного процесуального законодавства України.
 
Згідно з частиною першою статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
 
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
 
З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.
 
Отже, під час розгляду спору суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.
 
Відповідно до частини першої статті 21 КЗпП України трудовий договір - це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
 
Згідно з статтею 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.
 
Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування розпорядження міського голови від 23 липня 2019 року № 747 «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою»
 
Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено те, що відповідно до підпункту 5.6 Статуту КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради начальник підприємства: є уповноваженим органом (представником) засновника підприємства у відносинах з трудовим колективом; несе повну відповідальність за стан і діяльність підприємства, дотримання фінансової, договірної та трудової дисципліни згідно із законодавством України; діє без довіреності від імені підприємства, представляє його в усіх підприємствах, установах, закладах та організаціях; розпоряджається майном та коштами, згідно з діючим законодавством і цим статутом; несе відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження документів і звітності, протягом встановленого терміну, але не менше трьох років; укладає трудові угоди, договори, контракти, видає доручення, відкриває в установах банків розрахункові та інші рахунки; укладає господарські та цивільно-правові договори; призначає на посади та звільняє з роботи працівників підприємства; здійснює заохочення працівників, накладає і знімає дисциплінарні стягнення; видає накази та інші акти з питань, пов`язаних з діяльністю підприємства, які є обов`язковими для виконання всіма структурними підрозділами та працівниками підприємства; за погодженням з профільним виконавчим органом міської ради затверджує штатний розпис, визначає конкретні розміри посадових окладів, тарифних ставок і відрядних розцінок, премій працівникам відповідно до колективного договору; несе повну відповідальність за організацію роботи з охорони праці і техніки безпеки, пожежної безпеки на підприємстві відповідно до чинного законодавства України; несе особисту відповідальність за формування та виконання фінансових планів та своєчасну виплату заробітної плати працівникам підприємства, ефективне і раціональне використання коштів підприємства; відбуває у відрядження та у відпустку за розпорядженням міського голови; несе особисту відповідальність за формування, подання в установлені терміни Органу управління майном фінансових планів підприємства та звітів про їх виконання.
 
На засіданні наглядової ради КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради 15 липня 2019 року прийнято рішення звернутися до Житомирського міського голови із пропозицією доручити контрольно-аналітичному відділу Житомирської міської ради провести відповідні перевірки стосовно тендерних закупівель КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради.
 
Відповідно до доповідної записки від 17 липня 2019 року № 74-15 заступника начальника контрольно-аналітичного відділу Дорохова К. М. під час проведення перевірки на КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради начальником вказаного підприємства ОСОБА_1 та його заступником ОСОБА_4 здійснено перешкоджання у проведенні перевірки.
 
Згідно з доповідною запискою від 18 липня 2019 року № 75-15 заступника начальника контрольно-аналітичного відділу Дорохова К. М., а також головних спеціалістів контрольно-аналітичного відділу Невмержицької Т. Є. та Войтенко С. В. під час проведення перевірки на КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради на працівників контрольно-аналітичного відділу начальником КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради та його заступником здійснені спроби перешкоджання у проведенні перевірки та моральний тиск.
 
Відповідно до розпорядження Житомирського міського голови Сухомлина С. І. від 23 липня 2019 року № 747 «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою» на підставі статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та інших нормативно-правових актів вирішено провести службове розслідування стосовно начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 щодо можливого неналежного виконання ним службових обов`язків, перешкоджання проведенню перевірок органом управління майном, перевищення повноважень керівника підприємства під час укладення підприємством договорів на закупівлю дизельного палива та автомобільних шин, що призвело до заподіяння значної майнової шкоди Житомирській міській об`єднаній територіальній громаді; визначено предметом службового розслідування виконання начальником КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 службових обов`язків та повноважень керівника під час укладення КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради договорів на закупівлю дизельного пального та автомобільних шин; встановлено строк проведення службового розслідування з 24 липня 2019 року до 07 серпня 2019 року, з можливістю подальшого продовження строку в межах, передбачених пунктом 3 Порядку № 950; відсторонено начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 від здійснення повноважень за посадою на час проведення службового розслідування з 24 липня 2019 року; виконання обов`язків начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 на час проведення службового розслідування покладено на заступника начальника КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради Манухіна М. Л.; створено комісію з проведення службового розслідування та затвердити її склад згідно з додатком.
 
Згідно з пунктом 1 Порядку № 950, стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування:
у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян;
у разі недодержання посадовими особами місцевого самоврядування законодавства про службу в органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства;
на вимогу особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особи, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри;
з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) за рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, а у разі його відсутності - особи, яка виконує його обов`язки (далі - керівник органу).
 
Відповідно до пункту 3 Порядку № 950 рішенням щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування. Строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців.
Період проведення службового розслідування не включає час тимчасової втрати працездатності особою, стосовно якої проводиться службове розслідування, час її перебування у відпустці або службовому відрядженні чи відсутності з інших причин, час отримання інформації, що стосується предмета службового розслідування, від установ, підприємств, організацій іноземних держав, а також час ознайомлення такої особи з актом службового розслідування.
 
Службове розслідування проводиться з відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймається керівником органу (пункт 4 Порядку № 950).
 
Ураховуючи викладене, колегія суддів Верховного Суду погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій про те, що доповідні записки членів контрольно-аналітичного відділу стосовно перешкоджання позивачем у проведенні ініційованої наглядовою радою підприємства перевірки підприємства стосовно тендерних закупівель були достатньою підставою для висновку про можливе неналежне виконання позивачем службових обов`язків, що могло заподіяти значну матеріальну шкоду підприємству.
 
Таким чином, у Житомирського міського голови були законні підстави винести розпорядження щодо проведення службового розслідування стосовно позивача згідно з вимогами пункту 1 Порядку № 950.
 
Посилання позивача на неможливість його ознайомлення із оскаржуваним розпорядженням від 23 липня 2019 року № 747, у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 19 липня 2019 року до 26 липня 2019 року, колегія суддів не бере до уваги, оскільки тимчасова втрата позивачем працездатності у період проведення службового розслідування не впливає не законність його проведення, отже заборони проведення службового розслідування під час тимчасової втрати працездатності особою, стосовно якої проводиться службове розслідування, Порядок № 950 не містить.
 
Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування розпорядження міського голови від 22 серпня 2019 року № 841 «Про звільнення з посади начальника комунального підприємства «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 »
 
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадку зокрема систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення.
 
Розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2-5, 7 статті 40 і пунктами 2 і 3 статті 41 цього Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник (частина перша статті 43 КЗпП України).
 
За передбаченими пунктом 3 статті 40 КЗпП України підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку.
 
У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або зняті достроково (стаття 151 КЗпП України), і ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни у відповідності до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минулого не більше одного року.
 
Звільнення працівника за пунктом 3 статті 40 КЗпП України є видом дисциплінарного стягнення.
 
У справах про поновлення на роботі особи, звільненої за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на неї трудовим договором, судам необхідно з`ясувати, у чому конкретно проявилося порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктом 3 статті 40 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи не застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.
 
Для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі пункту 3 статті 40 КЗпП України необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним; враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів; з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця.
 
Систематичним невиконанням обов`язків вважається таке, що вчинене працівником, який раніше допускав порушення покладених на нього обов`язків і притягувався за це до дисциплінарної відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного чи громадського стягнення не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок (постанова Верховного Суду від 12 березня 2020 року у справі № 742/4121/18 (провадження № 61-21878св19)).
 
Згідно роз`яснень, які містяться у в пунктах 22 і 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів», у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 статті 40, пункту статті 41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.
 
Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
 
Згідно з статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
 
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
 
Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_1 в частині визнання протиправним та скасування розпорядження міського голови від 22 серпня 2019 року № 841 «Про звільнення з посади начальника комунального підприємства «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 », суд першої інстанції виходив з такого.
 
Згідно з розпорядженням міського голови від 21 лютого 2019 року № 205 начальнику КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків.
 
Відповідно до розпорядження міського голови від 13 травня 2019 року № 482 оголошено догану начальнику КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 за неналежне виконання посадових обов`язків.
 
Хоча розпорядження міського голови від 13 травня 2019 року № 482 судовим рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 20 листопада 2019 року визнано протиправним і скасовано, станом на день винесення спірного розпорядження міського голови від 22 серпня 2019 року № 841 про звільнення позивача не втратила юридичної сили та не була знята достроково (відповідно до статті 151 КЗпП України) догана, накладена розпорядженням міського голови від 21 лютого 2019 року № 205.
 
Апеляційний суд з такими висновками суду першої інстанції погодився, оскільки вважав, що вони ґрунтуються на матеріалах справи та узгоджуються з вимогами чинного законодавства України щодо систематичності порушення працівником трудових обов`язків як передумови для його звільнення за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України.
 
Суди першої та апеляційної інстанцій не встановили, які саме трудові обов`язки складають зміст трудових функцій ОСОБА_1 , не надали належної правової оцінки доводам ОСОБА_1 щодо відсутності факту його повторного дисциплінарного проступку після 21 лютого 2019 року і, як наслідок, передчасно встановили системність порушення ним трудових обов`язків, як підставу для застосування норм пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України.
 
Враховуючи вищевикладене, а також те, що матеріали справи не містять доказів щодо розміру середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 , а на стадії касаційного розгляду справи суд позбавлений процесуальної можливості встановлювати нові обставини або вважати доведеними обставини, що не були встановлені судами попередніх інстанцій, та переоцінювати докази у справі, з огляду на положення статті 400 ЦПК України, справу в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування розпорядження міського голови від 22 серпня 2019 року № 841, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу слід передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
Висновок за результатами розгляду касаційної скарги
 
Частиною третьою статті 411 ЦПК України передбачено, що підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази.
 
Колегія суддів дійшла висновку, що постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню відповідно до частини третьої статті 411 ЦПК України з передачею справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
При новому розгляді справи суду необхідно надати оцінку доводам сторін та поданим сторонами доказам на обґрунтування своїх вимог та заперечень як в цілому, так і кожному доказу окремо, а також надати належну оцінку доводам апеляційної скарги, зокрема щодо підстав звільнення працівника з роботи, та ухвалити судове рішення відповідно до встановлених обставин і вимог закону.
 
Керуючись статтями 400, 402, 409, 411, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
 
Рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 02 червня 2020 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року в частині відмови у задоволенні позовної вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування розпорядження міського голови від 23 липня 2019 року № 747 «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою» залишити без змін.
 
Постанову Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування розпорядження міського голови від 22 серпня 2019 року № 841 «Про звільнення з посади начальника комунального підприємства «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1», поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу скасувати, справу в цій частині передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                            Д. Д. Луспеник

Судді:                                                                                                       І. А. Воробйова

                                                                                                                  Г. В. Коломієць

                                                                                                                  Р. А. Лідовець

                                                                                                                   Ю. В. Черняк