УХВАЛА

20 жовтня 2021 року 
м. Київ
справа № 200/12908/19-а
адміністративне провадження № К/9901/29994/21  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Мороз Л.Л.,
суддів: Стеценка С.Г.,  Тацій Л.В., 
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 30.07.2020 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2020 у справі №200/12908/19-а за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Краматорської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостіних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення,
УСТАНОВИВ:
10.08.2021 представником позивача направлено до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 30.07.2020 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2020 у справі №200/12908/19-а.
Ухвалою Верховного Суду від 26.08.2021 визнано неповажними причини пропуску строку на касаційне оскарження постанови рішення Донецького окружного адміністративного суду від 30.07.2020 та постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2020 у справі №200/12908/19-а та залишено касаційну скаргу без руху. Надано скаржнику строк у десять днів із дня вручення копії ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом надіслання до суду касаційної інстанції клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку з наданням відповідних доказів та надання уточненої касаційної скарги.
Статтею 329 КАС України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів із дня його проголошення.
У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється із дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів із дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
З оскаржуваної постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2020 встановлено, що її прийнято у відкритому судовому засіданні, повний текст якої складено 04.11.2020. Тобто останнім днем строку на її касаційне оскарження є 04.12.2020.
Касаційну скаргу надіслано 10.08.2021, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.
У заявленому в касаційній скарзі клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження представник позивача - адвокат Литвиненко В.І. порушував питання про його поновлення, обґрунтовуючи його тим, що в листопаді 2020 року позивач, через свого представника, отримала повний текст постанови суду апеляційної інстанції. Через тривалу хворобу, а згодом і смертю представника позивача, ОСОБА_1 не мала можливості самостійно подати касаційну скаргу за своїм фізичним станом. 19 березня 2021 відбулася заміна адвоката та Краматорським місцевим центром з надання безоплатної вторинної допомоги було видане доручення адвокату Литвиненко В.І. Під час виконання доручення адвокат Литвиненко В.І. тривало захворів на COVID-19. 
На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 26.08.2021 про залишення касаційної скарги без руху адвокат Литвиненко В.І. надіслав уточнену касаційну скаргу в якій заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення. В обгрунтування клопотання скаржник посилається на обставини, викладені у раніше заявленому клопотанні. Водночас до клопотання було додано копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 від 04.01.2021 та листок непрацездатності   Литвиненка Віталія Івановича про перебування на амбулаторному лікуванні з 03.02.2021 по 11.02.2021.
Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Аналіз положень статей 5, 13, 328, 329 КАС України дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.
Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).
Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.
Суд зазначає, що перебування представника позивача на лікарняному з 03.02.2021 по 11.02.2021 не може свідчити про наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, оскільки касаціна скарга була подана майже через 6 місяців з останнього дня, зазначеного в лікарняному.
Оцінивши доводи заяви про поновлення строку на касаційне оскарження, проаналізувавши матеріали касаційної скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин пропуску скаржником строку на касаційне оскарження та задоволення заяви про поновлення цього строку.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.
Таким чином, враховуючи те, що наведені позивачем для поновлення строку касаційного оскарження визнані судом неповажними, колегія суддів, відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України, дійшла висновку про те, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити.
Керуючись статтями 329, 333 Кодексу адміністративного судочинства України
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за скаргою   ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 30.07.2020 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2020 у справі №200/12908/19-а за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Краматорської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостіних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення.
Надіслати скаржнику копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.  
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Судді	Л.Л. Мороз С.Г. Стеценко   Л.В. Тацій