Суддя-доповідач: ОСОБА_1 Справа № 991/6509/21
Провадження №21-з/991/21/21

АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ

У Х В А Л А

15 листопада 2021 року місто Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши заяву ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 19 жовтня 2021 року щодо повернення апеляційної скарги, поданої на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 вересня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

1. 15.11.2021 Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду (далі – Апеляційна палата) отримано заяву ОСОБА_2 про необхідність роз`яснення ухвали Апеляційної палати від 19.10.2021.
1.1. У прохальній частині заяви ОСОБА_2 просить роз`яснити зміст та підстави постановлення вищевказаної ухвали, шляхом надання відповідей на такі питання, а саме дослівно: «1. Яким нормами діючого кримінально-процесуального законодавства керувався суддя при вирішенні питання порушення адвокатом ОСОБА_2 строків на звернення з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22.09.2021 у справі № 991/6509/21? 2. Що стало підставою для не взяття до уваги суддею ОСОБА_1 обґрунтування адвоката ОСОБА_2 щодо відсутності порушення строку на апеляційне оскарження, викладених у зазначеній апеляційній скарзі? 3. Чи є це нормальною практикою для судді Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , в порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, виносити ухвали з явно упередженим нахилом і це при тому, що суд апріорі має бути безстороннім? 4. Чи встановлений в Апеляційній палаті Вищого антикорупційного суду індивідуальний графік щодо робочих та вихідних днів для судді ОСОБА_1 .? 5. Чи розповсюджується дія постанов Кабінету міністрів України на Апеляційну палату Вищого антикорупційного суду? 6. Чи встановлений в Апеляційній палаті Вищого антикорупційного суду індивідуальний графік щодо робочих та вихідних днів для судді ОСОБА_1 .? 7. Чи розповсюджується дія постанов Кабінету міністрів України, на думку суддів Апеляційну палату Вищого антикорупційного суду, на адвокатів?».
1.2. Обґрунтовуючи свою заяву, ОСОБА_2 зазначила, що: (1) суддя ОСОБА_1 , постановляючи ухвалу, не обґрунтував своє рішення, на свій розсуд «спотворив» норми діючого законодавства щодо обчислення процесуальних строків, зазначивши в ухвалі інформацію, що не відповідала дійсності; (2) відповідно до ухвали від 19.10.2021 перебіг строку на апеляційне оскарження розпочався з наступного дня після отримання ухвали (з 12.10.2021), а останнім днем строку на апеляційне оскарження суддя визначив суботу – 16.10.2021; (3) відповідно до норм Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) та розпорядження Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №1191-1 Про перенесення робочих днів у 2021 році, встановлено, що 14, 15, 16, 17 жовтня 2021 є неробочими днями; (4) суддею Апеляційної палати ОСОБА_1 в ухвалі зазначено, що цитую: «… клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеної ухвали до матеріалів апеляційної скарги представником не додано», а це означає, що на думку судді, і адвокат ОСОБА_2 , як і суддя ОСОБА_1 , має не вміти керуватися нормами чинного законодавства та за відсутності підстав подавати клопотання про поновлення нібито пропущеного строку на апеляційне оскарження».
2. Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду по провадженню №21-з/991/21/21 справу за наведеною заявою передано судді-доповідачеві ОСОБА_1 , судді, які входять до складу колегії: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
3. У ході перевірки заяви ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення суддя-доповідач ураховує положення ч. 1 ст. 380 і ч. 2 ст. 418 КПК.
3.1. Судові рішення суду апеляційної інстанції ухвалюються, проголошуються, видаються, роз`яснюються або надсилаються учасникам судового провадження в порядку, передбаченому ст. ст. 368-380 цього Кодексу (ч. 2 ст. 418 КПК).
3.2. Якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст (ч. 1 ст. 380 КПК).
4. Із вказаного вбачається, що на цій стадії суддя-доповідач має вирішити питання про можливість розгляду по суті у порядку ст. 380 КПК заяви, яка надійшла від ОСОБА_2 .
4.1. Вирішуючи зазначене питання, суддя-доповідач установив, що заяву подано особою, яка має на це право та до належного суду.
4.2. Однак, поруч із зазначеним, суддею-доповідачем установлено, що підстави для вирішення по суті зазначеної заяви у порядку ст. 380 КПК відсутні з огляду на наступне.
5. Дійсно ч. 1 ст. 380 КПК передбачає, що роз`яснення судового рішення можливе у випадку, якщо воно є нечітким за змістом, містить положення, які викликають суперечки щодо неоднакового тлумачення висновків суду і розуміння, у т. ч. під час виконання. При цьому суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Тому, у випадку, якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.
5.1. Якщо судове рішення, яке є результатом судового провадження та яким вирішено питання, що становило предмет його розгляду, за виключенням рішення слідчого судді апеляційного суду ухваленого в порядку, передбаченому главою 21 КПК, є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст (ч. 1 ст. 380 КПК, постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18.11.2019 у справі №367/3068/17).
5.2. Роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання із урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання (ухвали Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №1-26/04 та від 08.08.2019 у справі №202/4467/14-к).
5.3. Отже, правовий механізм роз`яснення судового рішення впроваджений з метою виправлення недоліків судового акту та полягає в усуненні його незрозумілості, викладенні судового рішення у більш зрозумілій формі. У зв`язку із цим суд не роз`яснює мотиви прийняття судового рішення та не змінює його зміст, а виходячи із суб`єктів звернення із заявою може роз`яснити лише те рішення, яке підлягає виконанню.
6. Застосовуючи наведений підхід до тлумачення норм кримінального процесуального закону у цій справі суддя-доповідач зауважує, що хоча ОСОБА_2 кваліфікує процесуальний документ, із яким звернулася до суду, посилаючись на ст. 380 КПК, як заяву про роз`яснення судового рішення, але з наведеного у ньому тексту вбачається, що: (1) мотиви та вимоги такої заяви не стосуються незрозумілості, неоднозначності, можливості різного сприйняття як учасниками кримінального провадження, так і сторонньою особою ухвали від 19.10.2021; (2) у ній не наведено питань, які вирішуються у порядку, визначеному ст. 380 КПК.
6.1. Адже із доводів заявниці убачається, що зміст ухвали Апеляційної палати від 19.10.2021 їй чітко зрозумілий, внаслідок чого у заяві вона, у тому числі через використані формулювання запитань на роз`яснення, висловлює своє власне негативне ставлення персонально до судді-доповідача, ухвали від 19.10.2021 і фактичну незгоду з таким рішенням, використовуючи, зокрема, твердження щодо некомпетентності та упередженості судді ОСОБА_1 .
6.2. При цьому ухвала Апеляційної палати від 19.10.2021 не потребує вчинення дій з її виконання, оскільки апеляційну скаргу було повернуто особі, яка її подала, що не позбавило ОСОБА_2 можливості (1) повторно звернутися до Апеляційної палати з такою ж апеляційною скаргою, долучивши до неї клопотання про поновлення строку на оскарження, чи (2) оскаржити рішення щодо повернення до Верховного Суду.
6.3. Із наведених причин заява про роз`яснення висновку суду за своїм змістом не є заявою про роз`яснення судового рішення та не може бути предметом судового розгляду у порядку, передбаченому ст. 380 КПК.
7. Крім того, під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи (ч. 1 ст. 11 КПК).
7.1. У відповідності до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі – ЄСПЛ).
7.2. У розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви.
7.3. Так, застосовуючи підп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, ЄСПЛ оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.
7.4. Зокрема, ЄСПЛ вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14.05.2004, заява №67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04.02.2003, заяви №61164/00 і №18589/02, «Гунтіс Апініс проти Латвії» від 20.09.2011, заява №46549/06).
7.5. Аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників (справи №199/6713/14-ц і №9901/324/19).
7.6. При цьому різні колегії суддів Касаційного кримінального суду у випадку наведення в апеляційних скаргах образливих висловлювань погоджувалися з тим, що подібна поведінка учасників судового провадження неприйнятна, а такі скарги правомірно були повернуті без розгляду їх по суті (постанова Верховного Суду від 29.07.2021 у справі №264/6844/20 і ухвала Верховного Суду від 30.06.2021 у провадженні №51-3122ск21).
7.7. Отже, надання особистих характеристик суду (суддям) не може використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
8. Ураховуючи наведене, оскільки у заяві про роз`яснення судового рішення ОСОБА_2 дослівно зазначено формулювання «а це означає, що на думку судді, і адвокат  ОСОБА_2 , як і суддя ОСОБА_1 , має не вміти керуватися нормами чинного законодавства» і «чи є це нормальною практикою для судді Апеляційної палати ОСОБА_1 , в порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, виносити ухвали з явно упередженим нахилом», суддя-доповідач такі висловлювання на адресу персонально судді вважає наданням заявницею особистої характеристики персонально судді.
8.1. Подібні нестримні та некоректні висловлювання, наведені адвокатом у процесуальному документі, є неприйнятними.
8.2. Із огляду на вищенаведене зазначення подібних висловлювань вказує на зловживання правом з боку ОСОБА_2 , а тому подана нею заява про роз`яснення ухвали Апеляційної палати від 19.10.2021 з цієї причини також є неприйнятною.
9. Водночас кримінальний процесуальний закон не містить: (1) відповідного окремого положення, яке б визначало випадки та наслідки такого зловживання, зокрема, ст. 380 КПК не передбачає правові наслідки встановлення неприйнятності заяви про роз`яснення судового рішення; (2) спеціальних норм стосовно правового регулювання наслідків подання до суду заяв, звернень учасників кримінального провадження чи інших осіб, які не передбачені цим законом та не підлягають розгляду судом.
10. У зв`язку із наведеним, виходячи із завдань кримінального провадження, і таких загальних засад кримінального провадження як верховенство права (ст. 8 КПК), законність (ч. 6 ст. 9 КПК), повага до людської гідності (ст. 11 КПК), диспозитивність (ст. 26 КПК), забезпечення права на оскарження процесуальних рішень (ст. 24 КПК), доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень (ст. 21 КПК) розгляд по суті заяви ОСОБА_2 в порядку, передбаченому ст. 380 КПК, є неможливим.
10.1. Право на звернення до суду не є абсолютним, реалізація цього права здійснюється на підставі та в порядку, передбаченому КПК, та суд не вирішує питання, які не віднесені до його повноважень КПК та які не стосуються здійснення правосуддя.
10.2. При цьому будь-яка заява, клопотання, скарга у кримінальному провадженні подається учасником провадження та розглядається судом у відповідності до завдань, визначених ст. 2 КПК.
11. Тобто у цій ситуації необхідно ухвалити рішення, яке прямо не передбачене КПК – повернути ОСОБА_2 її заяву, яка (1) в розумінні ст. 380 КПК не є заявою про роз`яснення судового рішення, а містить (2) аргументи щодо незгоди з прийнятим рішенням та (3) вислови, у яких наведено персональну характеристику судді.
12. На думку судді-доповідача, прийняття саме такого рішення відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та практиці їх правозастосування Верховним Судом у подібних ситуаціях (постанова від 29.07.2021 у справі №264/6844/20 та ухвала від 30.06.2021 у провадженні №51-3122ск21).
13. Водночас доводам заяви про невідповідність вимогам кримінального процесуального закону висновку, наведеного в судовому рішенні від 19.10.2021, може бути надана оцінка Верховним Судом у випадку звернення ОСОБА_2 з відповідною скаргою.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 9, 11, 380, ч. 2 ст. 418 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 19 жовтня 2021 року - повернути особі, які її подала.
Копію ухвали про повернення заяви разом із відповідною заявою невідкладно надіслати ОСОБА_2 .
Цю ухвалу разом із доданими матеріалами направити до Вищого антикорупційного суду для приєднання до справи №991/6509/21.
Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її постановлення.

Суддя-доповідач:                                                                                                ОСОБА_1