ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/1545/21	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №703/2189/18 Категорія: на ухвалу    	Білопольська Н. А. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Вініченко Б. Б. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       07 жовтня 2021 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів :
Вініченка Б.Б., Бондаренка С.І., Новікова О.М., за участю секретаря Чуйко А.В.  	

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на ухвалу Кам`янського районного суду Черкаської області від 02 липня 2021 року, постановленої під головуванням судді Білопольської Н.А., по справі за позовом Смілянської міської ради Черкаської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про звільнення земельної ділянки шляхом знесення самочинно збудованих гаражів (боксів), -

                                        в с т а н о в и в :

       У червні 2021 року відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду із заявою про роз`яснення рішення Кам`янського районного суду Черкаської області від 10 червня 2021 року.
В обґрунтування заяви вказували, що рішенням Кам`янського районного суду Черкаської області від 10 червня 2021 року позов задоволено та стягнуто солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на користь Смілянської міської ради Черкаської області 1 762 грн судових витрат зі сплати судового збору : по 881 грн з кожного.
Посилаючись на те, що їм не зрозуміло чому суд залучив співвідповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , також судом не було вирішено питання щодо відводу головуючого по справі та не зупинено провадження у справі на час вирішення питання розгляду відводу, не зрозуміло чим керувався суд визнаючи дієздатним відповідача ОСОБА_1 , також не зрозуміло залучення судом третіх осіб, права яких не порушені відповідачами та не було зупинено розгляд цивільної справи до прийняття рішення у кримінальній справі та стягнуто судові витрати із осіб які звільнені від сплати судового збору так як маю групу інвалідності, просили суд роз`яснити вищевказане рішення суду.
Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 02 липня 2021 року у задоволенні заяви співвідповідачів ОСОБА_1 ,  ОСОБА_2  та ОСОБА_3  про роз`яснення рішення у справі за позовом Смілянської міської ради Черкаської області до ОСОБА_1 ,  ОСОБА_3  та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області,  ОСОБА_4 ,  ОСОБА_5 , про звільнення земельної ділянки шляхом знесення самочинно збудованих гаражів (боксів)- відмовлено.
Ухвала суду мотивована тим, що рішення суду не набрало законної сили, тому роз`ясненню не підлягає.
В апеляційній скарзі  ОСОБА_1 ,  ОСОБА_3  та ОСОБА_2  просять ухвалу суду першої інстанції скасувати як незаконну, постановлену неповноважним складом суду.
В обгрунтування апеляційної скарги посилаються на вимоги, які викладені в заяві про роз`ясненні рішення суду, а також зазначають, що вказану цивільну справу розглянув неповноважний склад суду, оскільки не було дотримано вимог щодо вирішення питання відводу, заявленого відповідачами головуючому у справі. 
У відзиві на апеляційну скаргу Смілянська міська рада просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Кам`янського районного суду Черкаської області від 02 липня 2021 року про відмову в роз`ясненні рішення суду залишити без змін.
В обґрунтування відзиву вказує, що із змісту апеляційної скарги вбачається, що відповідачі не погоджуються з рішенням суду від 02 липня 2021 року, оскільки вона прийнята неповноважним складом суду, проте вважають, що апеляційна скарга є необґрунтованою та безпідставною, а ухвала суду є законною прийнята відповідно до норм процесуального права. Інші доводи апеляційної скарги не можуть бути слушними, оскільки ґрунтуються на припущеннях та невірному трактуванні норм матеріального і процесуального права.
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_4 просить суд врахувати, що апелянти приводять неправдиві, безпідставні доводи, тому рішення суду залишити без змін, як законне, так як встановлено, що позов Смілянської міської ради є обгрунтованим.
Частиною 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, судова колегія проходить до наступних висновків.
Відповідно до частин першої, другої статті 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.
З наведених положень ЦПК України вбачається, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена нечіткістю його змісту, якщо воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, хто буде здійснювати його виконання і лише рішення суду, яке набрало законної сили.
Таким чином, роз`ясненню підлягає судове рішення, яким суд вирішив спір по суті, тобто якщо воно впливає на права, обов`язки та інтереси учасників спірних правовідносин та вступило в законну силу.
Отже, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення ухваленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.
Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду та ефективного захисту сторони у справі, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Таким чином, подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення вступило в законну силу та є незрозумілим, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. 
Тобто, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.
Із матеріалів справи вбачається, що рішення Кам`янського районного суду Черкаської області ухвалене 10 червня 2021 року. Із заявою про роз`ясненні рішення суду відповідачі звернулись 29 червня 2021 року, тобто до закінчення строку на апеляційне оскарження. Отже рішення суду першої інстанції не вступило в законну силу.
Тому суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про відмову в задоволенні заяви про роз`яснення рішення, оскільки наведені в заяві доводи не свідчать про нечіткість, незрозумілість і неможливість виконання рішення суду, а лише зводяться до незгоди із висновком суду першої інстанції.
Щодо доводів апеляційної скарги в частині процесуальних порушень суду під час вирішення питання заявленого відводу.
У частині першій статті 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), зокрема якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.
З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 ЦПК України, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи (частина друга статті 39 ЦПК України).
З матеріалів справи видно, що ухвалою районного суду від 23 лютого 2021 року призначено підготовче засідання у справі на 17 березня 2021 року (т. 3 а.с. 80).
Відповідачами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 було подано заяву про відвід судді Білопольської Н.А., яка зареєстрована Кам`янським районним судом 12 березня 2021 року (т. 3 а.с. 89-104).
17 березня 2021 року ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області у задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відвід головуючого у справі судді Білопольської Н.А. відмовлено.
Відповідно до частини 3 статті 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.
За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч. 11 ст. 40 цього Кодексу).
Як встановлено судом апеляційної інстанції заява про відвід головуючому судді подана заявниками за три робочі дні до призначеного судового засідання, однак дійшовши висновку про його необґрунтованість, головуючим суддею не передано вирішення питання про відвід іншому судді, який не входить до складу суду.
При цьому, колегія суддів зауважує, що обставини для вирішення даного питання без передання справи іншому судді, як це передбачено частиною 5 статті 40 ЦПК України, у даній справі відсутні, оскільки такими доводами не мотивована судом постановлена ним ухвала та, крім того, в матеріалах справи відсутній протокол автоматизованого розподілу справи між суддями, який би підтверджував правомірність вирішення питання про відвід суддею, який розглядає справу, без подальшої передачі даного питання на розгляд іншому судді. 
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland).
Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру» (Kyprianou v. Cyprus).
У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom). У цьому сенсі навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється», адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium).
За таких обставин доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, оскільки суд до вирішення заяви про відвід у порядку встановленому законом не відповідає вимогам «незалежного та неупередженого суду, встановленого законом» й, відповідно, не може вирішувати жодне процесуальне питання, оскільки є неповноважним складом суду.
Поскільки при вирішенні даного питання судом першої інстанції не дотримано норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення цього питання, ухвала суду першої інстанції відповідно до ст. 376 ЦПК України підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення рішення суду.
Керуючись ст.ст.367, 376,  381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 ,  ОСОБА_2 ,  ОСОБА_3  задовольнити частково.
Ухвалу Кам`янського районного суду Черкаської області від 02 липня 2021  року - скасувати.
ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 відмовити у задоволенні їх заяви про роз`яснення рішення Кам`янського районного суду Черкаської області від 10 червня 2021 року. 
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: