Номер провадження: 33/813/1264/21
Номер справи місцевого суду: 495/3159/21 
Головуючий у першій інстанції Боярський О.О. 
Доповідач Кравець Ю. І.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22.11.2021 року                                                                 м. Одеса
Одеський апеляційний суд в особі судді Кравця Ю.І, за участю секретарки судового засідання Стоянової Л.І., за участю захисників особи, яка притягується до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 – адвокатів Євсюкова Євгена Петровича та Піскунова ,О.В.,розглянувши апеляційну скаргу адвоката Євсюкова Євгена Петровича на постанову судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Боярського О.О. від 01.06.2021 року
                                установив
Постановою судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 01.06.2021 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 гривень.
Відповідно до постанови суду, ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності за те, що він 28.03.2021 року близько 15:00 год. на території Дністровського лиману поблизу селища Красна Коса, під час перевірки промислового судна «МОТО-ВАРНАС» ЯОД 2379, здійснював незаконно вилов риби, при цьому завдавши збитків державі у загальній сумі 15298 грн. чим порушив п.3.14, п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, та ст.63 Закону України «Про тваринний світ», за що передбачена відповідальність згідно ч. 4 ст. 85 КУпАП. 
В своїй апеляційній скарзі захисник ОСОБА_1 – адвокат Євсюков Є.П. зазначив, що не погоджується із оскарженою постановою суду та вважає її незаконною та необґрунтованою, посилаючись при цьому на те, що розгляд справи відбувся без належного повідомлення ОСОБА_1 . У протоколі про адміністративне правопорушення зазначені відомості, які не відповідають дійсності, оскільки кількість вилучених біоресурсів риби виду карась не встановлювалась, під час події розрахунку збитків ще не було проведено, свідками в протоколі зазначені інспектори ДАРГ, вилучені дозвільні документи підтверджують законність дій ОСОБА_1 . Крім того захисник зазначає, що у доданому до матеріалів справи Акті перевірки промислового лову зазначені відомості, що не відповідають дійсності, оскільки загальна кількість виловленої риби не встановлювалась, акт підписаний особою, яка зазначена свідком у протоколі про адміністративне правопорушення. Також у Розрахунку збитків зазначені недостовірні відомості щодо кількості екземплярів вилучених біоресурсів, у Описі-оцінці не зазначена кількість вилучених біоресурсів у штуках. Адвокат Євсюков Є.П. вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого йому адміністративного правопорушення, оскільки промисловий вилов риби проводився на підставі належного дозволу у дозволений час у дозволеному місці дозволеними знаряддями і способами лову та інспектори безпідставно втрутились в промислову операцію, обсяг особин непромислового розміру не був встановлений, оскільки основна частина улову була випущена у водойму. Крім того захисник посилається на те, що в оскаржуваній поставові суд першої інстанції посилається на законодавство, яке не застосовується до промислових рибалок та у матеріалах справи відсутня інформація про завдання збитків державі у зазначеному судом розмірі. 
Посилаючись на вищенаведені обставини, захисник ОСОБА_1 – адвокат Євсюков Є.П. просить скасувати постанову суду та прийняти нову постанову, якою провадження у справі закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення.
Заслухавши захисників Савенка О.І., які підтримали доводи апеляційної скарги, дослідивши доводи апеляційної скарги, письмові заперечення представника Чорноморського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства та матеріали справи, апеляційний суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ст.294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.
Статтею 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Крім того, статтею 277-2 КУпАП встановлено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.
Апеляційним судом встановлено, що розгляд справи відбувся без участі  ОСОБА_1 , при цьому матеріали справи не містять жодних доказів його повідомлення про день та час розгляду справи, що є грубим порушенням встановленого КУпАП порядку розгляду справи та підставою для скасування оскаржуваної постанови.
Крім того, оскаржувана постанова не містить жодного мотивування визнання ОСОБА_1 винуватим у скоєнні інкримінованого йому правопорушення та суд першої інстанції вийшов за межі пред`явленого ОСОБА_1 звинувачення, вказавши, що ним порушено вимоги п.3.14, п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, що є додатковою підставою для скасування постанови.
Скасувавши постанову суду першої інстанції, апеляційний суд вважає з можливе постановити нову постанову, якою розглянути матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 . 
Згідно до вимог ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно до вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративне правопорушення.
Відповідно до положень КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.
Для визнання діяння правопорушенням і, відповідно, застосування передбачених правовими нормами санкцій, необхідно встановити наявність у діянні особи складу адміністративного правопорушення.
У відповідності до положень ст.251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, ....., а також іншими документами.
Відповідно до диспозиції ч.4 ст.85 КУпАП, яка інкримінується  ОСОБА_1 , адміністративна відповідальність встановлена за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
Данна норма закону є бланкетною.
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №000572/226 від 28.03.2021 року, під час перевірки промислового лову на риболовному судні «МОТО-ВАРНАС» ЯОД 2379 було виявлено, що відповідальний рибалка ОСОБА_1 здійснював вилов риби та допустив прилов особи непромислового розміру в кількості 52 %, чим перевищив встановлений правилами рибальства ліміт прилову особин непромислового розміру, який складає 8%. Не випустив прилов молоді у водний об`єкт у живому вигляді. На момент перевірки водні живі ресурси карась 3668,5, сазан 52 кг знаходились на борту промислового судна складені в ящиках в кількості 180 штук. Відповідальний за вилов рибалка відмовився здавати виловлені біоресурси під квитанцію на РПП. Відповідальний за вилов рибалка порушив ст.34, 63 Закону України «Про тваринний світ», п.6.1.1, п.18.4.1 Правил промислового рибальства в басейні Чорного моря, п.36, п.42 Постанови КМУ від 25.11.2015 року №992, ст.66 Конституції України. Своїми діями відповідальний за вилов водних біоресурсів громадянин ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст.85 КУпАП. Збитки нанесені рибному господарству України розраховані за Методикою та становлять 4 534 782 грн. 
Згідно з п.1 ст.18 «Правил промислового рибальства в басейні Чорного моря», виловлена знаряддями лову риба та інші водні живі ресурси у випадку невідповідності їх встановленим цими Правилами нормам прилову особин непромислового розміру підлягають випуску у водний об`єкт в живому вигляді (заснула риба, інші водні живі ресурси оприбутковуються зі складанням акта та відповідним записом у промисловому журналі).
Відповідно до пп.1 п.4 ст. 18 «Правил промислового рибальства в басейні Чорного моря», дозволяється ведення неспеціалізованого промислу, знаряддями лову з розміром вічка 20 мм і більше в лиманах і внутрішніх водних об`єктах коли прилов особин непромислового розміру не перевищує - 8% від кількості загального улову.
Системний аналіз зазначених норм законодавства дозволяє апеляційному суду дійти висновку про те, що перевищення прилову особин непромислового розміру само по собі не свідчить про вчинення адміністративного правопорушень, якщо цей прилов випущений у водний об`єкт в живому вигляді чи оформлений належним чином.
Крім того, згідно п.6 Інструкції про встановлення відсотку прилову молоді риб в промислових уловах, витяг з якої міститься у матеріалах справи (а.с.13-14) при великих уловах для встановлення прилову молоді з різних частин улову береться не менше трьох проб. 
Враховуючи наведене, апеляційний суд дійшов висновку, що для встановлення прилову молоді необхідне дослідження всього улову.
Разом з тим, згідно пояснень захисників Савенко О.І. та оглянутого під час підготовки до апеляційного розгляду доданого до апеляційної скарги відеозапису з місця події, апеляційним судом встановлено, що інспектори сектору водної поліції Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області та співробітники оперативної групи Держрибагентства, проводили огляд під час здійснення промислової операції до її закінчення, при цьому на вимогу контролюючих органів більша частина улову, яка ще не була вилучена з водойми та знаходилась у знарядді лову, була випущена у водойму. Фактично встановлення прилову молоді було здійснено з невеликої частини улову, яка вже була вилучена з водойми та перебувала на риболовному судні.
Враховуючи наведене, апеляційний суд дійшов висновку, що контролюючими органами не доведено належним чином перевищення відповідальним рибалкою ОСОБА_1 встановленого правилами рибальства ліміту прилову особин непромислового розміру, що свідчить про те, що в даному випадку матеріали справи не дають суду апеляційної інстанції можливості зробити висновок про наявність в діях ОСОБА_1 об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КпАП.
Всі перераховані вище обставини, у своїй сукупності, дають апеляційному суду прийти до висновку про недоведеність того, що ОСОБА_1 у зазначені в протоколі час та місці, дійсно допустив грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову), а встановлена невідповідність даних протоколу про адміністративне правопорушення об`єктивним обставинам справи, вказують на відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. 
Частиною 2 статті 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Статтею 62 Конституції України визначено, що ніхто не зобов`язаний доводити свою не винуватість у вчиненні злочину. 
Апеляційний суд вважає, що встановлення безпосередньо в Конституції України формули презумпції не винуватості як об`єктивно-правового положення має найважливіший значення для захисту прав та законних інтересів громадян. Хоча цей принцип сформульовано як кримінально-процесуальній, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу.
Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.
Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.
Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського суду з прав людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.
Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.
Таким чином, неправильно оцінивши докази у справі, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про доведеність вини ОСОБА_1  у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КпАП.
При цьому, апеляційний суд враховує, що у своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року ЄСПЛ повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.
Відповідно до вимог ч. 8 ст. 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження по справі.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Таким чином, оскільки під час апеляційного перегляду в діях ОСОБА_1  встановлено відсутність як об`єктивної так і суб`єктивної сторони складу правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КпАП, апеляційна скарга підлягає задоволенню, постанова суду першої інстанції скасуванню, а провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.
Керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст. 293, 294 КУпАП, апеляційний суд

постановив
Апеляційну скаргу захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 – адвоката Євсюкова Євгена Петровича – задовольнити.
Постанову судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Боярського О.О. від 01.06.2021 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 гривень – скасувати.
Прийняти нову постанову, якою провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КУпАП – закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили з дня її постановлення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду                        Ю.І. Кравець