Номер провадження: 22-ц/813/5649/21 
Номер справи місцевого суду: 511/1898/20
Головуючий у першій інстанції Бобровська І. В.
Доповідач Таварткіладзе О. М.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2021 року                                                                 м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого – Таварткіладзе О.М.,
суддів: Князюка О.В., Погорєлової С.О.,
розглянувши у порядку письмового провадження в залі суду в м.Одеса апеляційну скаргу представника ОСОБА_1  адвоката Дубас Олександра Ігоровича на ухвалу Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 листопада 2020 року про повернення позовної заяви по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Роздільнянської районної адміністрації про позбавлення батьківських прав, -
                                         В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2020 року представник ОСОБА_1  адвокат Дубас О.І. звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Роздільнянської районної адміністрації про позбавлення батьківських прав щодо сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 03.11.2020 року вказана позовна заява залишена без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви в строк не пізніше 10 днів з дня вручення вказаної ухвали.
Копія ухвали суду від 03.11.2020 року отримана представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Дубас О.І. 03.11.2020 року, а позивачкою ОСОБА_1 09.11.2020 року.
Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 листопада 2020 року позовну заяву  ОСОБА_1 повернуто позивачу.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду, представник ОСОБА_1 адвокат Дубас О.І. подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 листопада 2020 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наведених у цій постанові підстав.
Відповідно до ч.2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої ст.353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Згідно з ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до ч.1 п.6 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до ст.379 ЦПК україни підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:  неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;  недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;  невідповідність висновків суду обставинам справи;  порушення норм процессуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач протягом наданого строку не усунув недоліки позовної заяви встановлені ухвалою суду від 03 листопада 2020 року.
Так, підставою для залишення позову без руху, стало відсутність доказів, що позивачем не зазначено та не надано відповідні докази про те, чи зверталась позивачка до відповідного органу опіки та піклування з питанням доцільності позбавлення батьківських прав відповідача та чи розглядалось таке питання органом опіки та піклування із винесенням відповідного письмового висновку; причини неможливості звернення до органу опіки та піклування позивачем не наведені, докази відповідні не надані. Також позивачка не надала клопотання про необхідність витребування від відповідного органу опіки та піклування висновку про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 та інформацію про те, чи зверталась вона до відповідного органу опіки та піклування з питанням доцільності позбавлення батьківських прав відповідача, чи розглядалась таке питання органом опіки та піклування.
Відсутність таких доказів, на думку суду, є порушенням позивачем вимог ст. 175, 177 ЦПК України, що є підставою для залишення позовної заяви без руху на підставі ч.1-2 ст.185 ЦПК України. 
Проте, колегія суддів не погоджується з такою думкою суду першої інстанції.
Відповідно до ст.175, 177 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.  Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.  Позовна заява повинна містити:  найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;  повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;  зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;  зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;  виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;  відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;  відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;  перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;  попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;  підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.  Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.  У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.  У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.
Відповідно до ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.  Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.  До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.  Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).  До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.  До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.
Відповідно до ч.1-3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).  Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Неподання доказів звернення до третіх осіб за наданням висновку щодо доцільності позбавлення батьківських прав не може бути підставою для залишення позовної заяви без руху та її повернення, більше того, ці питання підлягають з`ясуванню у підготовчому провадженні, під час підготовчого судового засідання. Також в підготовчому засіданні судом за клопотанням позивача або в передбачених законом випадках і за власною ініціативою, може бути зебезпечений належний доказ. 
Тобто, питання, які стали підставою для залишення позову без руху підлягають встановленню судом при ухваленні судового рішення та не є підставою для залишення позову без руху.
Суд не може на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлювати наявність чи відсутність обставин, якими позивач обґрунтовує вимоги, встановлювати належність і допустимість доказів та надавати їм оцінку. У разі не надання позивачем доказів на підтвердження своїх вимог такі обставини можуть бути підставою для залишення позову без задоволення.
Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Допущення судом процесуальних помилок призвело до прийняття помилкової ухвали про повернення позовної заяви, у зв`язку з чим апеляційну скаргу слід задовольнити частково, ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, ч.1 п.6 ст. 374, 379 , 381, 383 ЦПК України, Одеський апеляційний суд, -
                                                               П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Дубас Олександра Ігоровича – задовольнити частково.
Ухвалу Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 листопада 2020 року про повернення позовної заяви – скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту цієї постанови, лише у випадку якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Повний текст постанови складено 23.11.2021 року.

                       Головуючий                                        О.М. Таварткіладзе

                       Судді                                                О.В. Князюк
                                                                                                                                                                               С.О. Погорєлова