П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  560/1564/21 
Головуючий у 1-й інстанції:  Салюк П.І. 
          Суддя-доповідач:  Кузьмишин В.М. 

29 вересня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Кузьмишина В.М. 
суддів:  Сторчака В. Ю.  Сушка О.О. 
за участю:
секретаря судового засідання: Бень Я.О.,
представника позивача: Гетьманюка О.В.,
представника відповідача: Цимбалюк О.В.,
представника відповідача: Василенка А.В., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу  Подільської митниці Держмитслужби на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 08 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "А-Голд текстиль" до Подільської митниці Держмитслужби про  визнання протиправним та скасування рішення, 
          В С Т А Н О В И В :
Описова частина.

          Короткий зміст позовних вимог.

          В лютому 2021 року ТОВ "А-ГОЛД ТЕКСТИЛЬ" звернулося до Хмельницького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Подільської митниці Держмитслужби, в якому просило: визнати протиправним та скасувати рішення Подільської митниці Держмитслужби №UА401160/2020/000603/2 від 18.12.2020 року про коригування митної вартості товарів; стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Подільської митниці Держмитслужби на користь ТОВ "А-Голд текстиль" усі понесені судові витрати.

          Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції.

          Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 08.04.2021 позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

          Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

          Не погодившись із судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.
          Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не повністю з`ясовані обставини, що мають значення для справи, а рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права.

          Відзив/заперечення на апеляційну скаргу.

          Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечує проти задоволення апеляційної скарги, посилаючись необґрунтованість її доводів.

          Рух справи у суді апеляційної інстанції.

          Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2021 року відкрито апеляційне провадження у вищевказаній справі.
          Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2021 року справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.
          В судовому засіданні представник позивача вказав на необґрунтованість доводів апеляційної скарги та просив суд апеляційної інстанції залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.
          Представники відповідача в судовому засіданні підтримали доводи апеляційної скарги, просили її задовольнити, скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про відмову  у задоволенні позовних вимог.

          Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

          Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що згідно контракту (договору) NM-SC-786/14073 від 12.12.2019 TOB "А-Голд текстиль" (код ЄДРПОУ - 43370328) є покупцем товару в фірми NIAGARA MILLS (PVT.) LTD (Ісламська Республіка Пакистан), надалі за змістом - продавець, (далі - Контракт).
          Загальна вартість Контракту складає загальну суму всіх специфікацій до нього (п.2.2.), а ціна товару визначається на кожну партію та фіксується в інвойсах та/або специфікаціях, які становлять невід`ємну частину контракту (п.2.3.).
          Продавець надав покупцю проформу Інвойс від 10.09.2020 з метою попереднього інформування покупця про товар, що може експортуватися за Контрактом.          
           09.11.2020 між продавцем та покупцем укладено специфікацію №2 до Контракту, згідно з пунктів 1, 2, 3 якої продавець зобов`язується здійснити поставку товару, а саме: тканина полікотон PC 52:48, пігментне фарбування ОКО-TEX, стандарт конструкція: 30*30/76*64, ширина 220 см. (код УКТ ЗЕД товару: 5513.4100); кількість Товару 415 кіп 101448 метрів; ціна за одинцю товару, долар США 1,02; загальна сума специфікації - долар США 103476,96.          
          Товар поставляється на умовах FOB (Free on Board - вільно на борту судна), згідно з правилами Інкотермс в редакції 2010 року; місце поставки - порт Одеса, Україна.
          Умови оплати товару: термін поставки товару не пізніше 90 днів з дати виставлення проформи Інвойсу; 70% попередня оплата товару протягом 60 банківських днів з дати виставлення проформи Інвойсу; 30% - оплачується протягом 30 банківських днів з моменту отримання факсової копії Інвойсу та факсової копії пакувального листа.
           09.11.2020 продавець на виконання пункту 3 Специфікації №2 виставив позивачу до сплати за товар Інвойс NM-INY-20411 на загальну суму 103476,96 доларів США (код УКТ ЗЕД 5513.4100).
           10.12.2020 позивач з метою переміщення товару через митний кордон України подав попередню митну декларацію ІМ40ЕЕ №UA401000/2020/911733 з обсягом даних, необхідним для пропуску товарів через митний кордон України та доставлення до митного органу призначення (зокрема, код УКТ ЗЕД, митна вартість і вага пропущеного товару), копія додається.
           17.12.2020 позивачем до Подільської митниці Держмитслужби було подано додаткову декларацію до Попередньої митної декларації ІМ40ДЕ №UA401160/2020/039724 у якій, зокрема зазначено код УКТ ЗЕД - 5513.4100; кількість погонних метрів товару - 101448.00; вага нетто товару - 26985 кг.; ціна товару - 103476,96дол. США; коригування - 2 917 064,62грн. Митна вартість товару визначена згідно з першим (основним) методом: за ціною Контракту.
          Згідно графи 44 додаткової декларації на підтвердження заявленої митної вартості товару митному органу були подані засвідчені електронні сканкопії документів, зокрема: (0003) сертифікат якості на товар від 09.11.2020; (0271) пакувальний лист продавця на товар від 09.11.2020; (0325) проформа інвойс від 10.09.2020; (0380) рахунок-фактура (Інвойс) NM-INY-20411 від 09.11.2020; (0705) коносамент HLCUKHI201114000 від 17.11.2020; (0730) міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) №1930 від 16.12.2020; (0861) сертифікат про походження товару APBUMA/CO/2652-2020 від 19.11.2020; (1505) висновок за результатами дослідження Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертиз та досліджень Держмитслужби №1420003600-0351 від 14.05.2020; (3001) платіжне доручення в іноземній валюті №1 від 29.10.2020; (3001) платіжне доручення в іноземній валюті №4 від 11.09.2020; (3001) платіжне доручення в іноземній валюті №6 від 10.11.2020; (3004) рахунок ПП "Інтервід" на оплату №1547Ф від 16.12.2020; (4103) специфікації №2 від 09.11.2020 до Контракту; (4104) Контракт (Договір) NM-SC-786/14073 від 12.12.2019; (4207) Договір про надання послуг по декларуванню товару №1047 від 12.12.2019;    (4301) договір транспортно-експедиторського обслуговування №12/12-19 від 12.12.2019; (9000) електронна відповідь на електронний лист митниці.
           17.12.2020, згідно вимог ч. 5 ст. 52 МК України, позивачем подано до МД ІМ40ДЕ UA401160/2020/039724 декларацію митної вартості із аркушем "А" у якій, окрім ціни товару, вказано витрати покупця, що є складовими митної вартості товару: А) ціна товару - 103476,96 дол. США, що еквівалентно 2870171,4826 грн.; Б) складові митної вартості товару - 46893,14 грн. що еквівалентно 1690,61 дол. США (витрати на транспортування до Одеського морського торговельного порту). Заявлена митна вартість товару (А+Б): 2917064,62 грн., що еквівалентно 105167,58 дол. США.
           17.12.2020 відповідачем повідомлено позивача про необхідність пред`явити товар та транспортний засіб для часткового митного огляду та про наявність розбіжностей у документах: "відсутність в товаросупровідних документах відомостей про задекларовану декларантом торгову марку оцінюваних товарів "Gold А"; встановлення під час митного огляду оцінюваних товарів характеристики стандарт конструкції "PC 76X68/30X30", в той час як подані товаросупровідні документи оформлені на товар стандарт конструкції: "30X30/76X64A/L"; незалежно від дизайну та кольору задекларована ціна за метр тканини незмінна (на рівні 1,06 дол. США за метр погонний). Також подані документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, зокрема витрат на страхування оцінюваних товарів. Відповідно до ч.3 статті 53 МК України для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 4) копію експортної МД країни відправлення.
           17.12.2020 Подільська митниця Держмитслужби провела митний огляд товару та склала Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу UA401160/2020/039724, яким встановлено: "в митній декларації заявлено "стандарт конструкція: 30*30/76*64 А/L", тоді як в наявності на маркуванні "РС 76*68/30*30. Торгова марка: Gold А. При митному оформленні звернуто увагу на маркування, кількість та класифікацію згідно УКT ЗЕД.
           17.12.2020 позивач листом-відповіддю, яким приєднано експорту митну декларацію продавця із країни відправлення товару (Ісламська Республіка Пакистан) повідомив відповідача, що надати інші документи немає змоги.
           18.12.2020 відповідачем було прийняте спірне рішення про коригування митної вартості товарів №11А401160/2020/000603/2, згідно з яким відповідач, застосувавши другорядний резервний метод визначення митної вартості товару (метод 2г), заявлену митну вартість товару за першим (основним) методом в митній декларації ІМ40ДЕ №ІМ401160/2020/039724 від 17.12.2020, скоригував до рівня 158684,96 доларів США.
          На підставі прийнятого рішення про коригування відповідач видав картку відмови у прийнятті митної декларації (ІМ40ДЕ №UА401160/2020/039724 від 17.12.2020) у митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА401160/2020/01100 від 18.12.2020.
          Підставою для винесення Картки відмови у прийнятті митної декларації, визначено неподання до митного оформлення документів, які підтверджують числове значення складових митної вартості у відповідності до вимог п.3 ст.53 МК України.
           18.12.2020 з метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч.7 ст.55 та ч.2 ст.263 МК України позивач, з урахуванням коригувань, подав нову Додаткову митну декларацію ІМ40ДЕ №UА401160/2020/039874 та митний орган прийняв рішення про випуск товару під фінансову гарантію в розмірі 297781,03грн.
           18.12.2020 згідно з вимогами ч.5 ст.52 МК України, позивачем подано до МД ІМ40ДЕ №11А401160/2020/039874 Декларацію митної вартості із аркушем А.
          Позивач, вважаючи рішення відповідача про коригування митної вартості протиправним, звернувся до суду з адміністративним позовом з метою захисту своїх порушених прав.

Мотивувальна частина.

          Позиція Сьомого апеляційного адміністративного суду.

          Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
          Відповідно до ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
          Згідно з п.1 ч.1 ст.50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів.
          Відповідно до ч.1, 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
          Згідно з ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
          Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з п.1 ч.1 ст.57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну, є визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
          Відповідно до  ч. 2, 3 ст.58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
          Згідно з ч.3 статті 335 МК України під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України декларант надає документи та відомості. Разом з митною декларацією митному органу подаються рахунок або інший документ, який визначає вартість товару, та, у випадках, встановлених цим Кодексом, декларація митної вартості. В митній декларації декларантом або уповноваженою ним особою зазначаються відомості, в тому числі й про документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів та обраний метод її визначення відповідно до статті 53 цього Кодексу.
          Разом з тим, Стандартне правило 6.3 Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур від 18.05.1973 (у редакції протоколу від 26.06.1999, до якого Україна приєдналася Законом України від 05.10.2006 №227-V) (далі - Конвенція) також визначає, що при застосуванні митного контролю використовується система управління ризиками. Митна служба застосовує метод аналізу ризиків для визначення осіб та товарів, в тому числі транспортних засобів, що підлягають перевірці, та ступеня такої перевірки. Для підтримки системи управління ризиками (далі - СУР) згідно зі Стандартним правилом 6.5 Конвенції митна служба приймає стратегію, яка базується на системі засобів оцінки імовірності недотримання законодавства.
          Так, з метою забезпечення реалізації вказаних стандартних правил Конвенції, а також вибірковості митного контролю шляхом застосування СУР, поліпшення ефективності роботи під час митного контролю за рахунок застосування методів управління ризиками, Державною фіскальною службою України наказом від 31.07.2015 №684, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 21.08.2015 за №1021/27466, затверджено Порядок здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю (далі - Порядок).
          Відповідно до пунктів 1 та 10 розділу VII цього Порядку за результатами оцінки ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, у тому числі за результатами контролю із застосуванням СУР митниці обирають форми та обсяги митного контролю. При застосуванні автоматизованої системи митного оформлення для митного контролю та митного оформлення товарів перелік митних формальностей за результатами застосування СУР формується за допомогою інформаційних технологій, а також доповнюється/коригується митницею за результатами проведення контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до орієнтувань, переліків індикаторів ризику тощо, у тому числі за результатами аналізу поданих для митного контролю документів (їх копій), а також на підставі вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів. Після виконання митних формальностей з Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР відомості про результати їх виконання заносяться до бази даних митниці.
          Як свідчать матеріали справи, 17.02.2020 на митний пост "Хмельницький" Подільської митниці Держмитслужби для митного оформлення подано митну декларацію UA401160/2020/039724 на товар, належний ТОВ "А-Голд Текстиль", а саме: тканина вибивна, полотняного переплетення, виготовлена з синтетичних штапельних поліефірних волокон (51,9 +/- 0,3%) та бавовни (48,1 +/-0,3%). Прострочення, дублювання й покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком відсутнє, максимальна і мінімальна ширина 220см., максимальна і мінімальна ширина по фону (між пругами) 218см., поверхнева щільність (+/-1) г/м2. Торгівельна назва "Полі котон РС 52:48, пігментне фарбування ОКО-ТЕХ стандарт конструкція: "30Х30/76/64 А/L", кольори, дизайн в асортименті - 101 448 м., виробник: NIAGARA MILLS (PVT.) LTD. Торгова марка: Gold A.
          За результатами оцінки ризику у конкретному випадку переміщення товарів та транспортних засобів через митний кордон України, в тому числі за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками, що здійснюються відповідно до статті 337 МКУ, митні органи обирають форми та обсяг митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування інструментів з управління ризиками. Форми та обсяги контролю, визначені в Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР, виконуються посадовими особами митниці (митних постів) ДФС при проведенні митного контролю з урахуванням виду митної формальності та повідомлення до митної формальності, а також відповідно до вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та/або митного оформлення товарів, транспортних засобів (пункт 1 розділу VII «Реалізація заходів з управління ризиками під час митного контролю та/або митного оформлення» та пункт 14 розділу I «Загальні положення» Порядку аналізу ризиків). У частині контролю за митною вартістю такими митними формальностями є різні форми перевірки документів та матеріалів.
На виконання встановлених автоматизованою системою управління ризиками (далі - АСУР) форм митного контролю 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» та 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів», коментар до яких, сформований автоматизованою системою управління ризиками (далі - АСУР): По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: 1) здійняти перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до МК України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби від 11.09.2015 №689 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України". Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до ч.3 та 4 ст53 МК України. За наведених обставин посадовою особою митниці був здійснений аналіз товаросупровідних документів (перелік яких зазначений в графі 44 митної декларації №UАА401160/2020/039724 у вигляді кодів документів, їх номерів та дати, а також в картці відмови від 18.12.2020 № UА401160/2020/01100) щодо товару позивача.
Документи, подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МК України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, а саме під час перевірки правильності визначення митної вартості товару за митною декларацією від 17.12.2020 №UА401160/2020/039724 було встановлено, що документи, подані згідно ч.2 ст. 53 МКУ містять розбіжності в частині: відсутності в товаросупровідних документах відомостей про задекларовану декларантом торгову марку оцінюваних товарів "Gold A"; встановлення під час митного огляду оцінюваних товарів характеристики стандарт конструкції - "РС 76X68/30X30", в той час як подані товаросупровідні документи оформлені на товар стандарт конструкції - "30X30/76X64 А/L"; незалежно від дизайну та кольору задекларована ціна за метр тканини незмінна (на рівні 1,02 дол.США за метр погонний).
Також подані документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, зокрема витрат на страхування оцінюваних товарів.
Згідно з ч.1 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
          Як уже зазначалось положеннями ч.ч. 2, 3 ст.54 МК України встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
          Згідно з ч.5 ст.54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
          У постанові Верховного Суду України від 02.06.2015 по справі №21-498а15 зазначається: «Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше....».
          Відповідачем зазначено, що з метою забезпечення повноти оподаткування митницею було проведено аналіз баз даних Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення є вищим ніж заявлений позивачем.
          Так, джерелом інформації для оскаржуваного рішення є наявна в митному органі цінова інформація за фактом митного оформлення ЄАІС: МД №UА500050/2020/214022 від 09.12.2020.
          Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог статей: 54, 55, 57, 58, 59, 60, 62, 63 МК України, містяться у графі 33 оскаржуваного рішення.
          Враховуючи наведене, зважаючи на наявність підстав вважати подані декларантом документи необ`єктивними і такими, що не підтверджують в повному обсязі митної вартості заявленого товару, колегія суддів вважає, що відповідач правомірно дійшов висновку про неможливість використання основного методу визначення митної вартості товару - за ціною договору та за другорядними методами, а отже про необхідність коригування заявленої митної вартості за другорядним методом згідно з положеннями статті 64 МК України.
          В подальшому, на виконання вимог частин першої та другої статті 256 МК України відповідачем було винесено картку відмови із зазначенням причини відмови та наведенням вичерпних роз`яснень вимог, виконання яких забезпечувало можливість митного оформлення товарів позивача.
          Верховний Суд у своїй постанові від 15.05.2018 у справі №809/1260/17 (адміністративне провадження №К/9901/46425/18) зазначив «аналіз норм матеріального права (статей 49, 51, 52, 53, 54 МК України) свідчить, що обов`язок доведення митної ціни товару покладений на позивача. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи». Також Верховним Судом у цьому судовому рішенні підсумовується, що «оскільки позивачем не спростовано сумнівів митного органу у правильному визначенні митної вартості товару декларантом, позивачу правомірно було відмовлено у митному оформленні товару за заявленою ним митною вартістю відповідно до вимог митного законодавства».
          Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
          Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
          Колегія суддів зазначає, що відповідачем доведено правомірність прийняття спірного рішення В свою чергу, позивачем не доведена його протиправність.

Висновок за результатами розгляду апеляційної скарги.                                                                       

Таким чином суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що  позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю "А-Голд текстиль" є такими, що не підлягають задоволенню.
          Переглянувши оскаржуване судове рішення, колегія суддів вважає, що при його прийнятті суд першої інстанції дійшов помилкових висновків щодо встановлення обставин справи, а також неправильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.
          Доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції.
У силу  п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право  скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно зі  ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови  про відмову у задоволенні позову.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В:
апеляційну скаргу Подільської митниці Держмитслужби задовольнити  повністю.
Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 08 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "А-Голд текстиль" до Подільської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення скасувати.
Пийняти постанову, якою у задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю "А-Голд текстиль" відмовити.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України. 

Постанова суду складена в повному обсязі  06 жовтня 2021 року.

Головуючий	 	 	Кузьмишин В.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Сторчак В. Ю.    Сушко О.О.