КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Апеляційне провадження:                                                         Доповідач - Ратнікова В.М.
22-ц/824/14335/2021             
                                      
                                       П О С Т А Н О В А
 
                            І М Е Н Е М      У К Р А Ї Н И
 
         м. Київ                                                                                                   Справа № 756/7827/21

16 листопада 2021 року Київський апеляційний суд у складі  колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді   - Ратнікової В.М.
суддів                          - Борисової О.В.    
                                    - Левенця Б.Б.
 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» Власенко Ольги Василівни на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16 липня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Банасько І.М., у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію,-
 
в с т а н о в и в:
 
20 травня 2021 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» звернулось до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію.
На обґрунтування позовних вимог зазначало що, ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач.
Зазначає, що 16 липня 2020 року в ході обстеження приладу обліку електричної енергії представниками позивача за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення підпункту 5 п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі ПрАТ «Київські електромережі» після відключення 22.01.2020 року. На підставі чого було складено акт про порушення №04530 від 16.07.2020. Акт підписали представники енергопостачальника та голова правління ЖБК «Крістал 22» М.І. Жук. Відповідно до акту про усунення порушення ПРРЕЕ №04530 від 16.07.2020 року споживача відключено від електропостачання згідно наряду-допуску №109 від 16.07.2020 року.
Вказує на те, що 25.08.2020 відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення №04530 від 16.07.2020 року. На засідання комісії споживач не з`явився. Комісією було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитою з порушенням ПРРЕЕ за період 08.06.2020 року по 16.07.2020 року відповідно до п. 8.4.2 та за формулою (№5), визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Нарахована сума склала 5512,42 грн. На час звернення до суду з даним  позовом вказана заборгованість відповідачем не сплачена. 
З огляду на вище викладене, просило суд стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за спожиту не обліковану електричну енергію в розмірі 5 512,42 грн.
Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 16 липня 2021 року у задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію відмовлено.
Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції,  07 вересня 2021 року представник позивача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» Власенко Ольга Василівна подала апеляційну скаргу, в якій просила рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16 липня 2021 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позов в повному обсязі та стягнути    з відповідача заборгованість за спожиту не обліковану електричну енергію у розмірі 5512, 42 грн. та судовий збір у розмірі 5675, 00 грн.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що рішення суду першої інстанції постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права.
Зазначає, що 26 серпня 2020 року на адресу відповідача було направлено вимогу про сплату заборгованості протягом тридцяти календарних днів за актом про порушення № 04530 від 16 липня 2020 року у розмірі 5 512, 42 грн. разом з додатками, яку він отримав 04 вересня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, а тому з 05 вересня 2020 року у відповідача виникло право сплати заборгованості за актом про порушення № 04530 від 16 липня 2020 року, проте відповідач своїм правом не скористався та не здійснив оплату.
Вказує на те, що відповідач запрошувався на засідання комісії по розгляду акту про порушення № 04530 від 16 липня 2020 року. В установленому законом порядку відповідач ОСОБА_1 рішення комісії не оскаржував. 
Зазначає, що відповідно до наряду- допуску № 2651 для виконання робіт з відключення в електроустановках від 22 січня 2020 року о 14:30 год. за адресою відповідача здійснено відключення від АВТ+наклейка. Відключення здійснено за показниками лічильника 070338 кВТ/год. Згідно даних зафіксованих у відомості контрольного огляду приладу обліку від 08 червня 2020 року показники приладу обліку, що відображають спожиту електричну енергію за адресою відповідача зафіксовано 073193 кВТ/год. Відповідно до наряду- допуску № 109 для виконання робіт з відключення в електроустановках від 16 липня 2020 року о 14:15 год. здійснено відключення відповідача у зв`язку з порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відключення здійснено за показниками лічильника 073711 кВТ/год, отже показники за період з 22 січня 2020 року по 16 липня 2020 року істотно збільшились, що свідчить про самовільне підключення відповідача без дозволу оператора до системи розподілу електричної енергії. 
Вказує на те, що на час проведення відключення від електричної енергії відповідач не надав доказів сплати заборгованості. 
З долученої відповідачем до відзиву квитанції вбачається, що оплата здійснювалась на розрахункові рахунки одержувача ТОВ «Київські енергетичні послуги», а не ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». Інформація про оплату заборгованості станом на 22 січня 2020 року оператором системи розподілу  не надавалась, крім того, зарахування грошей здійснюється від трьох до п`яти банківських робочих днів після їх сплати.
29 жовтня 2021 року від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому він зазначав, що заперечує проти доводів апеляційної скарги та вважає рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16 липня 2021 року законним та обгрунтованим.
Зазначає, що у складеному акті про порушення № 04530 від 16 липня 2020 року відображені неправдиві відомості про відключення 22 січня 2021 року його квартири від електропостачання, оскільки у період з січня 2019 року по червень 2021 року даних по його особистому рахунку № НОМЕР_1 про будь - які переривання постачання електричної енергії відсутні. 
Вказує на те, що неузгодженість дій позивача- оператора системи розподілу ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» та компанії постачальника ТОВ «Київські енергетичні послуги» призвело до нібито споживання  ним не облікованої електричної енергії. Проте,  не обліковану електричну енергію він не споживав.  Інформацію про спожиту  ним електричну енергію він щомісячно надавав постачальнику та оплачував  нараховані йому суми платежів за спожиту електроенергію.
Вважає, що позивач безпідставно посилається на виконання роботи з відключення його квартири  від електропостачання за нарядом- допуском від 21 січня 2020 року № 2651, яке не могло буди здійснено, оскільки 18 січня 2020 року наявна у нього заборгованість по оплаті за спожиту електроенергію у розмірі 9 724,12 грн. була сплачена ним  позивачу.
З огляду на вище викладене, просив суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16 липня 2021 року- залишити без змін.
Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду  у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго». (а.с.13)
Відповідно до наряду- допуску ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» № 2651 від 22 січня 2020 року було доручено відключити від клемника лічильника фазний провід споживача ОСОБА_1 за адресою:  АДРЕСА_2 , особистий рахунок НОМЕР_1 у зв`язку із заявкою електропостачальника за заборгованість. Відповідно до зазначеного наряду- допуску пломбу встановлено не було. (а.с. 26)
Згідно наряду- допуску ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» № 109 від 16 липня 2020 року було доручено відключити від клемника лічильника фазний провід споживача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , особистий рахунок № НОМЕР_1 у зв`язку із порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до зазначеного наряду- допуску було знято пломбу № 0097090 та було встановлено пломбу № С50443826 (а.с. 28)
Актом про порушення № 04530 від 16 липня 2020 року, складеного представниками оператора системи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та головою правління ЖБК «Крістал 22» Жуком М.І.  встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 виявлено порушення підпункту 5 п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі ПрАТ «Київські електромережі» після відключення 22.01.2020 року. (а.с. 30-31)
Відповідно до акту про усунення порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 04530 від 16 липня 2020 року,  складеного представника оператора системи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 встановлено, що порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке зафіксовано в акті про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 16 липня 2020 року № 04530 та в  акті про невідповідність розрахункового обліку метрологічним характеристикам, вимогам ПУЕ, усунено у повному обсязі (а.с. 32)
22 липня 2020 року ОСОБА_1 було направлено повідомлення в якому зазначено, що 25 серпня 2020 року о 09 год. 00 хв. буде проводитись засідання комісії з розгляду актів про порушення, на якій буде розглянуто складений акт про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 04530 від 16 липня 2020 року. (а.с. 33)
Відповідно до протоколу № 2713 від 25 серпня 2020 року відбулось засідання комісії по розгляду акту про порушення № 04530 від 16 липня 2020 року в складі голови комісії Карпенка Я.В. та членів комісії: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .  Комісією прийнято  рішення нарахування провести згідно з п. 8.4.2 та за формулою (№5), визначеною главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 9,9 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом 24 годин, період нарахування з 08 червня 2020 по 16 липня 2020 року. До сплати підлягає сума 5 512, 42 грн.(а.с. 35-36)
Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії за актом від 16 липня 2020 року № 04530 до сплати підлягає сума 5 512, 42 грн. (а.с. 37)
Згідно  особового рахунку  ОСОБА_1   № НОМЕР_1   його вхідна заборгованість за 2020 рік становила 9 724,12 грн. (а.с. 61-64)
18 січня 2020 року позивачем ОСОБА_1 було сплачено  рахунок за електричну енергію  № 16087664 від 06.01.2020 року, направлений на його адресу позивачем  із заборгованістю у розмірі 9 724,12 грн. (а.с. 66)
Відмовляючи у задоволені позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не довів належними та достатніми доказами правомірність нарахування заборгованості за не обліковану електричну енергію, яку просив стягнути з відповідача на свою користь.
Колегія суддів  погоджується  з таким висновком суду першої інстанції  з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Згідно ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України,  Законом України «Про електроенергетику» , Правилами роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 , Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 4 травня 2006 року.
Згідно зі статтею 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
Відповідно до п. 1.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.
Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.
Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник. (п.2.3.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії)
 Відповідно до пункту 5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії оператор системи має право: отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.
Пунктом 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний серед іншого: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору.
Пунктом 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії  визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Відповідно до п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Пунктом 8.4.1. Правил визначено, що оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що на час складання наряду- допуску № 2651 від 22 січня 2021 року відповідач сплатив наявну в нього заборгованість за спожиту електричну енергію у повному обсязі, отже підстави для відключення відповідача від клемника лічильника були відсутні. Окрім того, із зазначеного наряду- допуску вбачається, що при відключенні пломби на лічильнику встановлено не було. Згідно наряду- допуску ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» № 109 від 16 липня 2020 року було доручено відключити від клемника лічильника фазний провід споживача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , особистий рахунок № НОМЕР_1 у зв`язку із порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до зазначеного наряду- допуску було знято пломбу № 0097090 та було встановлено пломбу № С50443826 .
З огляду на вказані встановлені обставини  справи, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про те, що у позивача  22.01.2020 року були відсутні правові підстави для відключення відповідача від електромережі, так як  відповідач станом на  18.01.2020 року погасив заборгованість по оплаті вартості  спожитої електроенергії  в сумі  9 724,12 грн. та  про недоведення позивачем факту  самовільного підключення відповідача  до електромережі та про відсутність  правових підстав для нарахування відповідачу  та стягнення з нього заборгованості за не обліковану електричну енергію.
Доводи апеляційної скарги позивача  про те, що  з долученої відповідачем до відзиву квитанції вбачається, що оплата заборгованості за спожиту електроенергію здійснювалась відповідачем на розрахункові рахунки одержувача ТОВ «Київські енергетичні послуги», а не ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». Інформації про оплату заборгованості станом на 22 січня 2020 року оператору системи розподілу ніхто не надавав, крім того, зарахування сплачених коштів на рахунок позивача  здійснюється від трьох до п`яти банківських робочих днів, правильності висновків суду першої інстанції не спростовують, так як відповідач  надав суду належний доказ на підтвердження сплати ним заборгованості  на рахунок позивача 18 січня 2020 року, а позивачем не було надано суду доказів на підтвердження того, що станом на 22 січня 2020 року у відповідача була наявна заборгованість по оплаті вартості  спожитої ним електроенергії. Не надано позивачем  і доказів того, що  22.01.2020 року   його працівниками в  установленому законом порядку відбулося відключення квартири відповідача від електропостачання з  відповідним опломбування лічильника.
Безпідставними є доводи апеляційної скарги  про те, що рішення суду першої інстанції  є незаконним та необгрунтованим, оскільки суд першої інстанції повно та об`єктивно встановив дійсні обставини справи, дослідив надані сторонами докази в їх сукупності, надав їм вірну правову оцінку, правильно застосував норми матеріального  права, які регулюють правовідносини у даній справі та ухвалив законне і обгрунтоване рішення.
 Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, колегія суддів  вважає, що рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16 липня 2021 року ухвалено з дотриманням норм процесуального права, а тому відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги представника позивача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» Власенко Ольги Василівни.
Керуючись ст.ст.  367, 368, 374, 375, 381 - 384  ЦПК України, суд,-
п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу представника позивача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» Власенко Ольги Василівни залишити без задоволення.
Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16 липня 2021 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених  п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України.
 
Головуючий:                                             Судді: