ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6598/21 Справа № 199/5808/20 	  	Суддя у 1-й інстанції - Авраменко А. М. Суддя у 2-й інстанції - Куценко Т. Р.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2021 року                колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:
головуючого – Куценко Т.Р., 
суддів: Демченко Е.Л., Макарова М.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу
                ОСОБА_1 та ОСОБА_2 

на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 22 квітня 2021 року у справі за позовом Акціонерного товариства “ДТЕК Дніпровські електричні мережі" до ОСОБА_1 ,  ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, -     

ВСТАНОВИЛА: 

       В вересні 2020 року Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електричні мережі" (далі - АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі"), звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.                
       В обґрунтування позовних вимог посилалося на те, що відповідачі є споживачами електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , послуги з постачання якої надаються позивачем Під час проведення 22 січня 2020 року технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за вказаною адресою було виявлено порушення у вигляді розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення струмоприймачів до електричної мережі позивача з порушенням схеми обліку, приховано, дротом 2*1,5 мм2 від дооблікового ввідного дроту через перемикач 10А на навантаження нежитлового приміщення (сарай), виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Для виявлення місця підключення було використано спеціальний технічний засіб ІНН2-4862. Про виявлене порушення складено відповідний акт №004898, який розглядався на засіданні комісії, за наслідками чого встановлено, що відповідачами завдано позивачу збитків на суму 14 366, 06 гривень, про відшкодування яких в позасудовому порядку позивачем направлялась досудова претензія, вимоги якої щодо сплати нарахованих збитків залишилась без виконання, тому просило суд стягнути солідарно з відповідачів на його користь означену суму збитків та судовий збір. 
       Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 22 квітня 2021 року позовні вимоги задоволено в повному обсязі (а.с. 133-136).
       Не погодившись з таким рішенням, відповідачі звернулись з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просили рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
       Апеляційну скаргу обґрунтовують тим, що на схемі електропостачання вказаній в акті про порушення графічно не зображено та не зазначено про втручання відповідачами в схему обліку, а також відсутні посилання на порушення пломб та засобу обліку, що підтверджує безпідставність складання Акту № 004898 від 22 січня 2020 року щодо самовільного підключення з порушенням схеми обліку (а.с. 6-7) та ґрунтується лише на припущеннях позивача. Зазначали, що індикатор низької напруги ІНН-2 вказує лише на наявність чи відсутність струму в проводі, а не спосіб його прокладання (прихований чи відкритий), отже, будь-яких спеціальних пристроїв для виявлення вказаного порушення працівники позивача не використовували. Наполягали на відсутності підстав для стягнення з них суми збитків у розмірі, визначеному позивачем, оскільки не надано належного обґрунтування застосування однорічного періоду при здійсненні розрахунку вартості не облікованої електричної енергії (а.с. 139-149).
       29 червня 2021 року АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" подало відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги відповідачів, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Зазначали, що самовільне підключення здійснено до дооблікового ввідного дроту, тобто до встановленого у споживача приладу обліку, що саме собою унеможливлює пошкодження пломб та приладу обліку (а.с. 162-167). 
       Згідно з п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
       Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями встановленими цією главою.
       Для цілей цього кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України).
       Зважаючи на те, що ціна позову становить 14 366, 06 грн та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін. 
       Розглянувши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду.
       Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
       Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.
       Судом першої інстанції встановлено і підтверджується матеріалами справи, що 22 січня 2020 року представниками позивача проведено технічну перевірку стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідачів в присутності відповідача ОСОБА_1 , за наслідками чого виявлено порушення, саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, що призвело до безоблікового споживання електроенергії в приміщенні сараю та було продемонстрованого відповідачу ОСОБА_1 після виявлення даного факту. Самовільне підключення здійснено способом, що унеможливлює виявлення такого підключення при контрольному огляді засобу комерційного обліку, а саме виконано мідним дротом перерізом 2*1,5 мм2 до дроту на горищі житлового будинку домоволодіння (дріт йде від перших ізоляторів на будинку), але до приладу обліку електричної енергії (електролічильника), що розташований на фасаді житлового будинку, та спрямовано на сарай домоволодіння. При такому підключенні електроенергія в приміщенні сараю споживається (освітлення сараю, розетка для підключення електроприладів), однак не обліковується згаданим електролічильником. Правопорушення виявлено за наслідками обслідування представниками позивача за згодою відповідача ОСОБА_1 горища житлового будинку та із застосуванням покажчика напруги ІНН2-4862 задля підтвердження наявності напруги в електропроводці сараю після відключення навантаження та електролічильника.
        Дані обставини встановлені судом на підставі копії акту про порушення №004898 від 22 січня 2020 року з фототаблицею до нього, копії пояснень до акту, копії акту технічної перевірки від 22 січня 2020 року, копії акту виміру зразку дроту, копії договору №7116067 про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області від 01 березня 2015 року, фотографіями місця та способу підключення електромережі позивача до електромережі відповідачів, а також встановлено судом з пояснень допитаних в судовому засіданні свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , якими безпосередньо проведено технічну перевірку від 22 січня 2020 року та виявлено порушення. Крім того, факт самовільного підключення та безоблікового споживання відповідачами електричної енергії визнано в судовому засіданні їх представником, а також вбачається зі змісту заяв останнього по суті справи, зокрема факту подання контррозрахунку. (а.с.6-11, 26-29, 54-56, 59-61)
       05 лютого 2020 року відбулись засідання комісії з розгляду вищевказаного акту про порушення №004898 від 22 січня 2020 року з участю представника відповідачів. За наслідками таких засідань встановлено, що відповідачі порушили Правила роздрібного ринку електроенергії у вигляді самовільного підключення до електричної мережі з порушенням схеми обліку, а також розраховано розмір збитків за п.8.4.13 Правил роздрібного ринку електроенергії за формулою 8 за період з 22 січня 2019 року по 22 січня 2020 року в загальному розмірі 14 366, 06 гривень. Вказаний період визначено у відповідності до п.8.4.8 Правила роздрібного ринку електроенергії з огляду на те, що виявлене порушення не було можливості виявити при контрольному огляді засобу комерційного обліку. Датою останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку є 21 листопада 2019 року, а датою останньої технічної перевірки є 20 квітня 2017 року. Дані обставини підтверджуються копією протоколу засідання комісії з розгляду акту про порушення, копією повідомлення та реєстру, копією розрахунку розміру відшкодування збитків по акту (а.с.12-15, 57-58).
       05 лютого та 22 квітня 2020 року позивачем направлялась відповідачам претензія із вимогою відшкодувати зазначені вище збитки, докази виконання якої в матеріалах справи відсутні (а.с.16-18).
       Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що факт порушення відповідачами, як споживачами, правил роздрібного ринку електричної енергії у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, що виявилось у споживанні електричної енергії поза приладами обліку та завдало позивачу збитків на суму 14 366,06 грн.
       Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
       Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).
       Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
       Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
       Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.
       Положеннями ст.58 ч.3 п.3 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі - ПРРЕЕ ) визначено, що споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
       Підпунктом 20 п.5.5.5 глави 5.5 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний  не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
       Підпунктом 14 п.5.1.1 глави 5.1 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.
       Підпунктом 11 п.5.2.1 глави 5.2 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.
       У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів».
       Нормою ст.77 ч.ч.1, 2 п.4 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
       Пунктами 8.2.5, 8.2.6 глави 8.2 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
       Підпунктом 7 п.8.4.2 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.
       Пунктом 8.4.13 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави – При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год.
       Згідно пп.3 п.8.4.8 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.
       Пунктом 1.1.2 глави 1.1 Розділу І ПРРЕЕ визначено, що: 1) контрольний огляд засобу комерційного обліку – виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; 2) технічна перевірка – виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень; 3) самовільне підключення без порушення схеми обліку – несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку (за умови наявності договору з оператором системи); 4) самовільне підключення з порушенням схеми обліку – несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи.
       Нормою ст.16 ЦК України передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
       Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
       Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення спору.
       Докази мають бути належними, допустимими, достовірними.
       Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (ст.ст. 76,77,78,79 ЦПК України).
       Згідно з вимогами ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
       Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. 
       Відповідно до п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
       В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
       Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
       Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
       Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням (пункт 8.2.5).
       В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
       Як вбачається з матеріалів справи, під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів, що проводилась 22 січня 2020 року було виявлено порушення: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі з порушенням схеми обліку. Порушення продеманстровано споживачу.
       З метою фіксування вказаного порушення, представниками позивача було складено відповідний акт в якому відповідні відомості були зафіксовані.
       Доводи апеляційної скарги в частині того, що на схемі електропостачання вказаній в акті про порушення графічно не зображено та не зазначено про втручання відповідачами в схему обліку, а також відсутні посилання на порушення пломб та засобу обліку, як підстава для відмови задоволенні позову колегією суддів відхиляються. Оскільки акт повністю відповідає вимогам законодавства. 
       При цьому, долучений до матеріалів справи акт про порушення відповідає вимогам, встановленими Правилами роздрібного ринку електричної енергії, зокрема він складений згідно з формою, наведеною в додатку 8 до ПРРЕЕ, містить зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил.
       Відповідач ОСОБА_1 була присутня при огляді приладу обліку та складенні акту про порушення, будь-яких зауважень або заперечень в акті не виклала, хоча законом мала на це право. Вказаний акт та додатки до нього (а.с. 6-11) містять підписи відповідача про ознайомлення з ними та згоду.
       Згідно вимог пункту 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
       Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
       Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.
       Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.
       Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.
       У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
       З аналізу вказаної норми вбачається, що метою проведення комісії є встановлення наявності або відсутності факту порушення, викладеного в акті про порушення та у разі його встановлення визначити обсяг необлікованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитків.
       При цьому, відповідач після отримання акту про порушення, повідомляється про час і місце проведення комісії, на якій буде здійснюватися розгляд порушення, зафіксованого в акті. Тобто сам по собі акт про порушення виконує функцію фіксування правопорушення, наявність або відсутність якого буде предметом розгляду вже на засіданні комісії. Таким чином, навіть якщо, як стверджує апелянт у своїй скарзі, їй здійснювалися перешкоди з боку працівників позивача у наданні власних зауважень, з моменту отримання акту, має право детально з ним ознайомитися, та підготувати власні заперечення, які має право викласти на засіданні комісії, та які враховуватимуться під час вирішення питання щодо причетності споживача до порушення ПРЕЕ.
       05 лютого 2020 року в присутності ОСОБА_1 та її представника відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення та складено протокол № 06/20.
       Підпунктом 11 п.5.2.1 Правил визначено, що позивач має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.
       Обсяг не облікованої електроенергії відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту №004898 від 22 січня 2020 року складає 5 782 кВт на суму 14 366, 06 грн. за період з 22 січня 2019 року по 22 січня 2020 року.
       З матеріалів справи вбачається, що позивачем доведені заявлені позовні вимоги, та доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують.
       Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування районним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів. Проте оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.
       Європейський суд з прав людини вказав,що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності,які існують у державах-учасницях,з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки,викладення та формулювання рішень. Таким чином,питання,чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування,що випливає зі статті 6 Конвенції,може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, №63566/00, §23,ЄСПЛ, від 18липня 2006року).
       За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.
       Судові витрати понесені у зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишається без задоволення.
       Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:
       Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишити без задоволення.
       Рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 22 квітня 2021 року залишити без змін.
       Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

       Головуючий:                                                        Т.Р. Куценко 

       Судді:                                                                Е.Л. Демченко
                                                               
                                                                               М.О. Макаров