Постанова
Іменем України        
 
04 листопада 2021 року                                                               
м. Київ                                                                                          
справа № 226/950/20
провадження № 61-3749св21
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Грушицького А. І., 
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - Державне підприємство «Мирноградвугілля»,
треті особи: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, Головне управління Держпраці у Донецькій області,
розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Димитровського міського суду Донецької області від 27 жовтня 2020 року у складі судді Рибкіна О. А. та постанову Донецького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року у складі колегії суддів: Новікової Г. В., Гапонова А. В., Никифоряка Л. П.,
 
у справі за позовом  ОСОБА_1 до Державного підприємства «Мирноградвугілля», треті особи: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, Головне управління Держпраці у Донецькій області, про встановлення факту нещасного випадку на виробництві та зобов`язання вчинити певні дії,
 
ВСТАНОВИВ:
 
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог
У квітні 2020 року  ОСОБА_1  звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Мирноградвугілля» (далі - ДП «Мирноградвугілля»), треті особи: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, Головне управління Держпраці у Донецькій області (далі - ГУ Держпраці у Донецькій області), про встановлення факту нещасного випадку на виробництві та зобов`язання вчинити певні дії.
Свої вимоги ОСОБА_1 обґрунтовував тим, що 21 серпня 2018 року з ним стався нещасний випадок на виробництві, а саме під час виконання трудових обов`язків у Відокремленому підрозділі «Шахта Капітальна» (далі - ВП «Шахта Капітальна»)             ДП «Мирноградвугілля» він отримав травму - закритий косо-уламковий перелом в/3 лівої в/гомілкової кісті зі зміщенням та в/3 м/гомілкової кістки без зміщення, про що було складено акт за формою Н-1 від 31 травня 2019 року за результатами додаткового розслідування нещасного випадку, проведеного на підставі припису форми Н-9 № 06.4-15-/2/5/22-19 від 26 квітня 2019 року, виданого головним державним інспектором відділу гірничого нагляду у Покровському регіоні управління нагляду ГУ Держпраці у Донецькій області.
Обстеженням МРТ поперекового відділу хребта від 16 жовтня 2018 року виявлено правобічну форамінальну грижу L3-L4, протрузію межхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта. У консультативному висновку лікаря-нейрохірурга ОСОБА_2 зазначено діагноз- хронічний дискогенний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язово-тонічним синдромом, шифр по МКХ:М-54.1, що є наслідком виробничої травми 21 серпня 2018 року, пов`язаної із забоєм хребта.
Однак, актом Н-1 не зрозуміло викладено висновки, чи пов`язано із виробничою травмою виявлені на підставі МРТ та за висновком лікаря-нейрохірурга захворювання.
Консультативним висновком спеціаліста завідуючого кафедри неврології і нейрохірургії, обласного невролога, доцента ОСОБА_3 від 21 серпня 2019 року встановлено діагноз - хронічний посттравматичний попереково-крижовий радикуліт з вираженим больовим корінцевим м`язево-тонічним синдромами, з вираженими статико-динамічними порушеннями.
Висновком від 17 березня 2020 року головного нейрохірурга ОСОБА_4 встановлено діагноз - хронічна посттравматична (виробнича травма 21 серпня 2018 року) з забоєм хребта, посттравматичною протрузією дисків d3-d4, d4-d5, d5-s1, з розривом фіброзного кільця поперекова-крижана радикулопатія, стадія триваючого загострення, рецидивуючий перебіг з вираженим больовим, м`язево-тонічним лівобічним корінцевим синдромами, дисфункцією тазових органів, вираженим порушенням статикою-динамічної функції хребта та функції ходи.
Вищевказані висновки були отримані лише після складання актів Н-1 та Н-5. Так як під час лікування він не отримав належного своєчасного обстеження та консультування, тому вчасно не було встановлено причинний зв`язок із виявленими захворюваннями та травмою, що мала місце з ним 21 серпня 2018 року.
18 грудня 2019 року він звернувся до ГУ Держпраці із заявою, якою просив видати припис за формою Н-9, яким зобов`язати роботодавця привести висновки у акті за формою Н-1 у відповідності до встановлених обставин, а саме зазначити: встановити, що правобічна форамінальна грижа L3- L4, протрузія міжхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остехондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта за висновком лікаря-нейрохірурга ОСОБА_2 - хронічно дискогенний попереково-крижовий радікуліт, кили дисків І-З-БІ з больовим, корінцевим, м`язево-тонічним синдромом, є наслідками виробничої травми 21 серпня 2018 року.
Проте, оскільки додаткове розслідування вже було проведено, 15 січня 2020 року ним отримано лист яким пропонувалось додати відповідні медичні висновки на підприємство-роботодавця для складення повідомлення Н-2.
Крім того, за висновками комісії з розслідування нещасного випадку встановлено його вину у настанні нещасного випадку.
Він не погоджується з причинами нещасного випадку, оскільки в нещасному випадку взагалі відсутня його вина. Вважає, що відповідачем порушений Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, який діяв до 30 червня 2019 року та чинний на даний час Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня          2019 року № 337, який діє з 01 липня 2019 року.
Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просив суд встановити факт нещасного випадку із отриманням ним забою хребта під час виробничої травми 21 серпня 2018 року та зобов`язати відповідача привести висновки у відповідність до встановлених комісією з розслідування нещасного випадку обставин: у пункті 9 акта за формою Н-1 № 16           від 31 травня 2019 року та в пункті 1 акта за формою Н-5 від 31 травня 2019 року зазначити, що правобічна форамінальна грижа L3- L4, протрузія міжхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта, хронічно дискогенний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язево-тонічним синдромом є наслідками виробничої травми з забоєм хребта 21 серпня 2018 року за висновками к.м.н., доцента кафедри неврології та нейрохірургії ДоннНМУ лікаря-нейрохірурга ОСОБА_2 , зав. кафедри неврології і нейрохірургії, обласного невролога, доцента ОСОБА_3 , головного нейрохірурга ОСОБА_4 ; у пункті 10 акта за формою Н-1 № 16 від 31 травня 2019 року та пункту 6 акта за формою Н-5 від 31 травня 2019 року виключити абзаци щодо причини виникнення нещасного випадку, пов`язаних з діями (бездіяльності) ОСОБА_1 та зв`язку дій (бездіяльності) ОСОБА_1 з наслідками, що призвели до причин настання нещасного випадку; у повідомленні за формою Н-2 зазначити, що правобічна форамінальна грижа L3- L4 протрузія міжхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта, хронічно дискогенний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язево-тонічним синдромом є наслідками виробничої травми з забоєм хребта 21 серпня             2018 року за висновками к.м.н., доцента кафедри неврології та нейрохірургії ДоннНМУ лікаря-нейрохірурга ОСОБА_2 , зав. кафедри неврології і нейрохірургії, обласного невролога, доцента ОСОБА_3 , головного нейрохіхругра ОСОБА_4 .
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Рішенням Димитровського міського суду Донецької області від 27 жовтня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
Суд першої інстанції виходив з того, що факт травмування позивача на виробництві встановлено та підтверджено актом Н-1 та Н-5 від 31 травня 2019 року. Правильність висновків, зроблених в акті Н-1, було підтверджено додатковим розслідуванням за приписом ГУ Держпраці у Донецькій області. Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві не передбачено внесення змін до актів форми Н-1, Н-5 у випадку встановлення нового діагнозу потерпілому чи встановлення якихось додаткових обставин щодо медичного діагнозу у потерпілого вже після складання відповідних актів.
Підстав для виключення з акта Н-1 посилання на те, що дії самого постраждалого ОСОБА_1 призвели до настання нещасного випадку немає, оскільки він проводив виймання вугілля відбійним молотком з нижньої частини пласта до верхньої, що є порушенням «Положення про систему управління виробництвом і охороною праці у вугільній промисловості України ВП «Шахта «Стаханова», «Правил безпеки у вугільних шахтах» «Інструкції з охорони праці, безпечному виконанню робіт та поведінки у шахті машиніста гірничих виїмкових машин», якими, зокрема, передбачено, що робітник зобов`язаний знати і виконувати вимоги нормативних актів і технічних документів (проектів, інструкцій) з охорони праці, що стосуються його професії та робочого місця. При цьому, доповненням № 2 до проекту підготовки та відпрацювання 4-ї південної лави центрального похилу пласта L1, з яким ОСОБА_1 був ознайомлений під особистий підпис, передбачено, що згідно з Правилами безпеки виймання вугілля в уступі дозволяється тільки зверху вниз.
Постановою Донецького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Сакуна В. А., залишено без задоволення.
Рішення Димитровського міського суду Донецької області від 27 жовтня 2020 року залишено без змін.
Судове рішення мотивовано тим, що суд першої інстанції з дотриманням вимог чинного законодавства повно та всебічно з`ясував обставини справи та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 . Рішення суду відповідає нормам матеріального та процесуального законів, підстав для його скасування не має.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У березні 2021 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на рішення Димитровського міського суду Донецької області від 27 жовтня 2020 року та постанову Донецького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року, в якій посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення і ухвалити нове рішення про задоволення позову.
Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга ОСОБА_1 мотивована тим, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
Суд першої інстанції помилково вважав, що встановлення факту травмування хребта лише в повноваженнях лікарсько-консультативної комісії, а не суду.
Разом з тим, судами попередніх інстанцій неправильно застосовані норми права щодо порядку розслідування нещасного випадку та законодавства про охорону праці.
Узагальнений виклад позиції інших учасників справи
У червні 2021 року Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області подало відзив на касаційну скаргу, в якому просило залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення залишити без змін, посилаючись на те, що факт нещасного випадку на виробництві 21 серпня 2018 року вже встановлений та підтверджується відповідними актами за наслідками розслідування нещасного випадку.
Крім того, нормами діючого на момент настання нещасного випадку та його розслідування Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 не передбачена можливість внесення змін до затверджених актів за формою Н-5, Н-1. Також, Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 не передбачає внесення змін до актів форми Н-5, Н-1 у випадку встановлення нового діагнозу потерпілому чи встановлення якихось додаткових обставин щодо медичного діагнозу у потерпілого вже після складання відповідних актів.
Разом з тим, комісією з розслідування нещасного випадку встановлено, що дії самого постраждалого ОСОБА_1 призвели до настання нещасного випадку.
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 19 травня 2021 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із Димитровського міського суду Донецької області.
24 червня 2021 року справа № 226/950/20 надійшла до Верховного Суду.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
ОСОБА_1 з 04 квітня 2017 року по 14 березня 2019 року знаходився у трудових відносинах з відповідачем, працював машиністом гірничих виймальних машин 5 розряду з повним робочим днем у шахті, був звільнений за станом здоров`я на підставі пункту 2 статті 40 КЗпП України.
21 серпня 2018 року з  ОСОБА_1 під час виконання ним трудових обов`язків стався нещасний випадок на виробництві, внаслідок якого позивач отримав травму, про що комісією з розслідування нещасного випадку було складено акт № 16 від 20 вересня 2018 року форми Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, а також акт від 20 вересня 2018 року форми Н-5 розслідування нещасного випадку на виробництві.
14 березня 2019 року МСЕК позивачу було встановлено 40 % втрати професійної працездатності первинно з 14 березня 2019 року по 01 квітня 2020 року та 3 група інвалідності. Йому рекомендовано медикаментозне, оперативне лікування, медична реабілітація у реабілітаційних відділеннях, санаторії.
ОСОБА_1 неодноразово звертався з заявами до ГУ Держпраці у Донецькій області та ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку з ним, оскільки був не згоден зі змістом актів Н-1 та Н-5, а також щодо видачі повідомлення про наслідки нещасного випадку за формою           Н-2.
Приписом ГУ Держпраці у Донецькій області від 26 квітня 2019 року (форма Н-9) у зв`язку зі скаргою ОСОБА_1 в.о. директора ВП «Шахта «Капітальна»                                         ДП «Мирноградвугілля» було запропоновано провести повторне (додаткове) розслідування нещасного випадку, що стався 21 серпня 2018 року зі ОСОБА_1 
31 травня 2019 року комісією з розслідування було проведено додаткове розслідування нещасного випадку, що стався 21 серпня 2018 року зі ОСОБА_1 , про що складено акт від 31 травня 2019 року форми Н-5 проведення додаткового розслідування нещасного випадку та акт № 16 від 31 травня 2019 року за формою Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом.
В пункті 6 акта розслідування зазначено, що комісія з додаткового розслідування нещасного випадку долучила матеріали попереднього розслідування даного нещасного випадку, врахувала пояснення стосовно обставин нещасного випадку потерпілого ОСОБА_1 від 08 травня 2019 року та свідка даного нещасного випадку ОСОБА_5 від 16 травня 2019 року, а також відповідь Мирноградської ЦМЛ за № 409 вих. від 30 травня 2019 року стосовно діагнозу ОСОБА_1 та прийшла до висновку, що відповідно до пункту 15 (1) «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженому постановою Кабінету міністрів України № 1232 від 30 листопада         2011 року, даний нещасний випадок пов`язаний з виробництвом, підлягає обліку на підприємстві та по ньому складається акт за формою Н-1 на ОСОБА_1 . Акт форми Н-1 вважати обліковим номером 2018 року. Акт форми Н-1 від 20 вересня 2018 року вважати недійсним.
Розслідуванням встановлені обставини, за яких стався нещасний випадок. Зокрема, встановлено, що в процесі виконання робіт з виїмки вугілля на дільниці з видобування вугілля № 5 ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» в районі секції механізованого кріплення 1КД-90 № 56 4-ї південної лави центрального похилу пласта L1 гор. 1136 м ОСОБА_1 спочатку виконав виїмку нижньої пачки вугілля висотою 0,6-0,7 м та глибиною 0,4-0,5 м з секції механізованого кріплення 1КД-90 № 55 по секцію механізованого кріплення 1КД-90 № 59, при цьому періодично збивав верхню пачку вугілля. Приблизно, о 12:20 год. ОСОБА_1 попередив ОСОБА_5 , що починає виїмку верхньої пачки вугілля на секції механізованого кріплення 1КД-90 № 56 та сказав йому відійти у безпечне місце. ОСОБА_5 перейшов на зачищення привибійного простору на секціях механізованого кріплення 1КД-90 № 59-58. О 12:30 год., в процесі виїмки ОСОБА_1 верхньої пачки вугілля на секції механізованого кріплення 1КД-90            № 56, сталося відшарування від пласта фрагменту вугілля великого розміру, а саме 2,2х0,5х0,4 м, розміри якого були встановлені комісією з розслідування під час огляду місця нещасного випадку з 13:00 год. до 20:10 год. 21 серпня 2018 року. Під час відшарування фрагменту вугілля ОСОБА_1 стояв на колінах та побачивши, що вугілля відшаровується, він спробував підвестися, відштовхуючись двома руками від фрагменту вугілля. При цьому, ОСОБА_1 встиг встати на підошву виробки тільки правою ногою, а лівою ногою залишився стояти на коліні. Вивертаючись від фрагменту вугілля та падаючи назад, частину тіла ОСОБА_1 в районі попереку перекрутило вправо і він впав на виключений завантажений вугіллям конвеєр СП-026У і у цей час відшарований фрагмент вугілля впав ОСОБА_1 на ліву ногу в районі коліна та нижню частину тулуба до ребер. До моменту визволення ОСОБА_1 з під фрагменту вугілля він знаходився під ним протягом 10-15 хвилин.
Також зазначеними актами встановлено, що ОСОБА_1 отримав виробничу травму 21 серпня 2018 року та знаходився на лікуванні у травматологічному відділенні Мирноградської ЦМЛ. При надходженні на підставі зроблених рентген знімків встановлено діагноз: закритий косо-уламковий перелом в/3 лівої в/гомілкової кісті зі зміщенням, в/3 м/гомілкової кістки без зміщення. Згідно з висновком про важкість виробничих травм № 3678/2 від 22 серпня 2018 року (протокол ЛКК № 160                               від 22 серпня 2018 року Мирноградської ЦМЛ) вказане пошкодження відноситься до числа важких виробничих травм. На етапі лікування 16 жовтня 2018 року йому було проведено МРТ лівого колінного суглобу, висновок: ознаки неконсолідованого перелому проксимального відділу діафіза в/гомілкової кістки, частково консолідованого перелому м/гомілкової кістки, розрив латерального меніску зі зміщенням фрагменту меніска медіально, пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска. 06 лютого           2019 року він консультований ортопедом-травматологом НДІТО м. Лиман Донецької області, висновок: наслідки виробничої травми від 21 серпня 2018 року, невірно зростаючий закритий перелом верхньої третини обох кісток лівої гомілки, посттравматичний розрив латерального меніска зі зміщенням його фрагмента, часткові пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска зліва, постравматичний ДОА лівого колінного суглоба другого ступеня, варусна деформація лівої гомілки, виражена комбінована контрактура лівого колінного суглоба, виражені порушення функції опори і пересування. На підставі обстеження МРТ поперекового відділу хребта від 16 жовтня 2018 року виявлено правобічна форамінальна грижа L3-L4, протрузія межхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта. Консультаційний висновок лікаря-нейрохірурга ОСОБА_2 - хронічний дискогенний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язово-тонічним синдромом (лист Мирноградської ЦМЛ № 409 вих.               від 30 травня 2019 року).
Крім цього, зазначеними актами встановлено, що особами, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, є: ОСОБА_1 , машиніст гірничих виїмкових машин 5 розряду дільниці з видобування вугілля № 5 ВП «Шахта «Капітальна»                        ДП «Мирноградвугілля», який виконував роботи з виймання вугілля відбійним молотком з порушенням вимог технічної проектної документації та нормативно-правових актів з охорони праці, а саме проводив виймання відбійним молотком з нижньої частини пласта до верхньої, що призвело до настання нещасного випадку та є порушенням пунктів 7.38.1, 7.38.2, 7.38.7 «Положення про систему управління виробництвом і охороною праці у вугільній промисловості України ВП «Шахта «Стаханова», затвердженого наказом по шахті № 03/217 від 24 грудня 2010 року, пункту 1 глави 5 розділу IV, пункту 1 глави 4 розділу V «Правил безпеки у вугільних шахтах» НПАО 10.0-1.01-10; пунктів 1.10.1, 1.10.2, 6 «Інструкції з охорони праці, безпечному виконанню робіт та поведінки у шахті машиніста гірничих виїмкових машин» та ОСОБА_6 , гірничий майстер дільниці з видобування вугілля № 5                   ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля», який не забезпечив належний контроль за безпечним веденням робіт у зміні.
Згідно з повідомленням за формою Н-2 про наслідки нещасного випадку, що стався           21 серпня 2018 року, з машиністом гірничих виїмкових машин 5 розряду дільниці з видобутку вугілля № 5 ОСОБА_1 , постраждалий перебував на лікуванні згідно з листком непрацездатності з 21 серпня 2018 року по 14 березня 2019 року, йому встановлено діагноз: закритий косо-уламковий перелом в/3 лівої в/гомілкової кісті зі зміщенням, в/3 м/гомілкової кістки без зміщення. Згідно з висновком про важкість виробничих травм № 3678/2 від 22 серпня 2018 року (Протокол ЛКК № 160                         від 22 серпня 2018 року Мирноградської ЦМЛ) вказане пошкодження відноситься до числа важких виробничих травм. На етапі лікування 16 жовтня 2018 року йому було проведено МРТ лівого колінного суглобу та у висновку зазначено, що є ознаки неконсолідованого перелому проксимального відділу діафіза в/гомілкової кістки, частково консолідованого перелому м/гомілкової кістки, розрив латерального меніску зі зміщенням фрагменту меніска медіально, пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска.              06 лютого 2019 року він консультований ортопедом-травматологом НДІТО м. Лиман Донецької області, висновок: наслідки виробничої травми від 21 серпня 2018 року, невірно зростаючий закритий перелом верхньої третини обох кісток лівої гомілки, посттравматичний розрив латерального меніска зі зміщенням його фрагмента, часткові пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска зліва, постравматичний ДОА лівого колінного суглоба другого ступеня, варусна деформація лівої гомілки, виражена комбінована контрактура лівого колінного суглоба, виражені порушення функції опори і пересування. На підставі обстеження МРТ поперекового відділу хребта від 16 жовтня 2018 року виявлено правобічна форамінальна грижа L3-L4, протрузія межхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта. Консультаційний висновок лікаря-нейрохірурга ОСОБА_2 - хронічний дискогенний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язово-тонічним синдромом.
18 грудня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до ГУ Держпраці у Донецькій області з заявою, в якій просив видати припис за формою Н-9, яким зобов`язати роботодавця привести висновки у акті за формою Н-1 у відповідності до встановлених обставин, а саме зазначити: «Встановити, що правобічна форамінальна грижі L3-L4, протрузія міжхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта. За висновкам к.м.н., доцента кафедри неврології та нейрохірургії ДонНМУ лікаря-нейрохірурга ОСОБА_2 - хронічно дискогенний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язево-тонічним синдромом є наслідками виробничої травми 21 серпня 2018 року.
Листом ГУ Держпраці у Донецькій області від 15 січня 2020 року ОСОБА_1 надано відповідь щодо приведення у відповідність до встановлених обставин акта за формою Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, який стався з ним на                           ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» 21 серпня 2018 року та зазначено, що додаткове розслідування вказаного нещасного випадку на виробництві на підставі припису ГУ Держпраці за формою Н-9 № 06.4-15-2/5/22-19 від 26 квітня 2019 року проведено у відповідності з вимогами «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» № 1232 від 30 листопада 2011 року. Обставини та причини нещасного випадку викладено в акті у відповідності з наданими до комісії матеріалами. Згідно до вказаного Порядку були направлені запити до Мирноградської ЦМЛ № 08/503 від 21 серпня 2018 року та              № 08/396 від 26 квітня 2019 року, на які комісією були отримані відповіді викладені у медичних висновках від 22 серпня 2018 року № 3678/2 (Протокол ЛКК № 160                         від 22 серпня 2018 року Мирноградської ЦМЛ) та № 401 від 30 травня 2019 року Мирноградської ЦМЛ. У пункті 9 акта Н-1 від 31 травня 2019 року викладено висновки у відповідності до медичних висновків від 22 серпня 2018 року № 3678/20 (Протокол ЛКК № 160 від 22 серпня 2018 року Мирноградської ЦМЛ) та № 401 від 30 травня          2019 року Мирноградської ЦМЛ, тобто комісією було враховано всю медичну документацію отриману під час проведення розслідування. Враховуючи вищезазначене, підстави для видачі припису за формою Н-9 та призначення додаткового розслідування відсутні. Запропоновано ОСОБА_1 звернутися до керівника підприємства з заявою про складання повідомлення за формою Н-2 про наслідки нещасного випадку з наданням відповідних медичних висновків.
20 січня 2020 року ОСОБА_1 звернувся з заявою до директора ВП «Шахта Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» про видачу повідомлення за формою Н-2 з виправленими медичними висновками.
Листом ВП «Шахта Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» від 30 січня 2020 року            ОСОБА_1 повідомлено, що по закінченню додаткового розслідування нещасного випадку 01 червня 2019 року йому були видані під особистий підпис акт проведення додаткового розслідування нещасного випадку від 31 травня 2019 року (форма Н-5), акт № 16 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом від 31 травня 2019 року (форма Н-1) та повідомлення про наслідки нещасного випадку за формою Н-2, яке додається до акта за формою Н-1, з діагнозами встановленими у період тимчасової непрацездатності. Зазначено, що підстав для внесення до Повідомлення за формою  Н-2 будь-яких виправлень у підприємства немає.
Доповненням № 2 до проекту підготовки та відпрацювання 4-ї південної лави центрального похилу пласта L1 передбачена технологія виймання вугілля на відбійних молотках по лаві. Так, робітники здійснюють виїмку вугілля під захистом механізованої крепі, з конвеєру лави, який зупинений, а пускач заблокований. Відбиту гірничу масу за допомогою лопат розкидають по конвеєру для подальшої прокачки. Згодом, для прокачки, робітники уходять з конвеєру під секції крепі та за командою здійснюється прокачка конвеєром вугілля, яке відвантажене робітниками на конвеєр. Робітники знаходячись під захистом механізованої крепі, відбійним молотком збивають вугілля проти секції на глибину 0,8-1,5 м та ширину 1,5 м заходками по 0,4 м у глибину. Роботи з виймання вугілля здійснюються у 2 цикли… Після чого виконується відбійка вугілля в уступі на паю заходками по 0,8 м. Напрямок розробки вугілля зверху вниз (по падінню). Відбите вугілля лопатами викидається на конвеєр. Робітники при цьому знаходяться в закріпленому просторі пая чи під секціями механізованого кріплення… Згідно ПБ виймання вугілля в уступі дозволяється тільки зверху вниз. З цим доповненням ОСОБА_1 ознайомлений під особистий підпис.
Згідно з випискою з пунктів «Положення про систему управління виробництвом і охороною праці у вугільній промисловості України ВП «Шахта «Стаханова», затвердженого наказом по шахті № 03/217 від 24 жовтня 2010 року: пункт 7.38 Гірник (робочий); пункт 7.38.1 Забезпечує: якісне виконання робіт згідно змінного завдання (наряду) і технічної документації (проекту стандарту); дотримання вимог статей 41, 42 Гірничого Закону України щодо безпеки робіт, статей 14 Закону України «Про охорону праці» та нормативних актів з охорони праці; кваліфіковане і правомочне управління необхідними для роботи машинами, механізмами, устаткуванням, приладами, системами захисту і контролю параметрів безпеки (небезпеки); підтримання безпечних умов праці на робочому місці; пункт 7.38.2 Зобов`язаний: знати і виконувати вимоги технічної документації (проектів, інструкцій тощо), ПЛА в межах своєї роботи, правила поведінки в особливо небезпечних підземних умовах; не допускати порушень пило газового режиму, вибухобезпеки електрообладнання, пожежної безпеки, ведення робіт у небезпечних зонах (на небезпечному обладнанні), робіт без технічної документації та з її порушенням; пункт 7.38.7 Несе відповідальність за: невиконання заходів безпеки, передбачених нормативно-технічними документами, під час виконання змінного завдання (наряду); особисті порушення правил і норм безпеки робіт, які спричинили або могли б спричинити важкі наслідки (аварії, травматизм).
Згідно з випискою з пунктів «Інструкції з охорони праці, безпечному виконанню робіт та поведінки у шахті машиніста гірничих виїмкових машин»: пункт 1.10.1. Знати і виконувати вимоги з охорони праці, передбачені чинним законодавством України, трудовим (колективним) договором (угодою, контрактом), правилами внутрішнього трудового розпорядку та цією інструкцією; пункт 1.10.2. Знати і виконувати вимоги нормативних актів і технічних документів (проектів, інструкцій) з охорони праці, що стосуються його професії та робочого місця; пункт 6. Машиніст гірничих виїмкових машин несе відповідальність за: невиконання заходів безпеки, передбачених нормативно-технічною документацією при виконанні змінного завдання (наряду); особисті порушення правил і норм безпеки робіт, які спричинили або могли б спричинити тяжкі наслідки (аварії, травматизм).
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Позиція Верховного Суду 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).
Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.  
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Частинами першою, третьою статті 13 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.
Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
Згідно з частиною другою статті 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.
Відповідно до статті 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 27 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, який діяв на момент настання з позивачем нещасного випадку, проведення первісного і додаткового розслідувань нещасного випадку та втратив чинність з 01 липня                    2019 року на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року                   № 337, розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків.
До гострого професійного захворювання належить захворювання, що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру.
Відповідно до пункту 22 вищевказаного Порядку після закінчення періоду тимчасової непрацездатності або у разі смерті потерпілого внаслідок травми, одержаної під час нещасного випадку, роботодавець, який бере на облік нещасний випадок, або робочий орган виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою-підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) складає повідомлення про наслідки нещасного випадку за формою Н-2 (далі - повідомлення за формою Н-2) згідно з додатком 8 і надсилає його в 10-денний строк організаціям і особам, яким надсилалися акти за формою Н-5 і Н-1, а у разі смерті потерпілого внаслідок раніше отриманих травм або інших ушкоджень терміново подає письмове повідомлення про нещасний випадок згідно з додатком 2 установам, організаціям, яким надсилалися акти за формою Н-5 і Н-1. Повідомлення за формою Н-2 обов`язково додається до акта за формою Н-1 і зберігається разом з ним відповідно до цього Порядку.
Пунктом 3 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі - Порядок № 337), який діє з 01 липня           2019 року, визначено значення термінів, які вживаються у цьому Порядку, зокрема:
гостре професійне захворювання (отруєння) - захворювання (або смерть), що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу на працівника шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру (у тому числі інфекційні, паразитарні, алергійні захворювання);
медичний висновок - висновок у формі рішення лікарсько-консультативної комісії (лікарсько-експертної комісії) закладу охорони здоров`я (у разі нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та висновок у формі рішення лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (у разі хронічного професійного захворювання (отруєння) за місцем амбулаторного обліку, лікування або обстеження потерпілого про встановлення зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього важкості та напруженості трудового процесу, небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу;
нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо;
хронічне професійне захворювання (отруєння) - захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника виключно або переважно впливу шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу, пов`язаних з роботою.
За змістом пункту 44 Порядку № 337 на запит голови комісії (спеціальної комісії), потерпілого (членів його сім`ї або уповноваженої ними особи) заклади охорони здоров`я у найкоротший строк безоплатно надають необхідний для проведення розслідування медичний висновок про встановлення зв`язку (або його відсутність) погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, а також наявності протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу потерпілим.
Відповідно до пункту 64 Порядку № 337 після закінчення періоду тимчасової непрацездатності потерпілого роботодавець протягом 10 робочих днів складає відомості про наслідки нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєнь), аварії за формою Н-2 (далі - повідомлення за формою Н-2) згідно з додатком 25, де зазначається про закінчення періоду тимчасової непрацездатності потерпілого; смерть потерпілого внаслідок раптового погіршення стану здоров`я, що підтверджується висновком закладу охорони здоров`я; встановлення заключного діагнозу; смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку, що стався раніше, що підтверджується висновком судово-медичної експертизи про наслідковий зв`язок з нещасним випадком; встановлення інвалідності потерпілому чи його смерть внаслідок одержаної ним травми. Повідомлення за формою Н-2 протягом трьох робочих днів надсилається роботодавцем організаціям та особам, яким надсилались акти за формою Н-1, додається до матеріалів розслідування та зберігається разом з ними відповідно до вимог цього Порядку.
Судами встановлено, що з позивачем 21 серпня 2018 року стався нещасний випадок на виробництві, внаслідок якого він отримав травму, про що 20 вересня 2018 року були складені відповідні акти форми Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, та форми Н-5 розслідування нещасного випадку на виробництві. Згодом, після проведення додаткового розслідування нещасного випадку, 31 травня 2019 року складено акт форми Н-5 проведення додаткового розслідування нещасного випадку та акт форми Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом. Під час повторного розслідування нещасного випадку та складання вказаних актів Н-1 та Н-5 від 31 травня 2019 року комісією з розслідування нещасного випадку було отримано від Мирноградської ЦМЛ, а також від потерпілого відповідні медичні документи та висновки. Встановлені на час розслідування ОСОБА_1 діагнози було відображено у актах Н-1 та Н-5 від 31 травня 2019 року.
Однак, після проведення додаткового розслідування нещасного випадку і складання 31 травня 2019 року актів Н-1 та Н-5 ОСОБА_1 продовжував обстеження і ним були отримані наступні медичні висновки: 12 серпня 2019 року консультативний висновок спеціаліста Товариства з обмеженою відповідальністю «Лікувально-діагностичного центру «Альянс» (далі - ТОВ «Лікувально-діагностичного центру «Альянс») к.м.н., доцента кафедри неврології та нейрохірургії ДонНМУ, лікаря-нейрохірурга   ОСОБА_2 , 21 серпня 2019 року консультаційний висновок спеціаліста                          ТОВ «Лікувально-діагностичного центру «Альянс» зав. кафедри неврології і нейрохірургії, обласного невролога, доцента ОСОБА_3 , 17 березня 2020 року висновок головного нейрохірурга Департаменту охорони здоров`я Донецької облдержадміністрації Калача О. В. Зазначеними висновками встановлено зв`язок наявних на час обстеження у           ОСОБА_1 захворювань хребта, радікуліта (згідно з медичними діагнозами) з виробничою травмою 21 серпня 2018 року. Саме цю інформацію згідно заявлених позовних вимог позивач просив суд зобов`язати відповідача внести в акти за формою Н-1 та Н-5 від 31 травня 2019 року.
Отже, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, встановивши, що: розслідування нещасного випадку з позивачем проведено відповідно до положень Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, який діяв на момент розслідування; акт за формою Н-1 складено за результатами основного та додаткового розслідування, під час якого встановлювалися та перевірялися всі обставини нещасного випадку; комісія з розслідування нещасного випадку керувалася протоколом ЛКК № 160 від 22 серпня 2018 року Мирноградської міської лікарні та записала в акті діагноз, встановлений ЛКК, та враховуючи, що ні зазначеним Порядком, ні Порядком № 337, не передбачено внесення змін до актів за формою Н-1, Н-5 в частині діагнозу, оскільки такий встановлюється відповідною комісією на момент розслідування, дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволення позовних вимог про внесення змін в акти за формою Н-1 та Н-5 від 31 травня 2019 року.
Разом з тим, враховуючи, що доповненням № 2 до проекту підготовки та відпрацювання 4-ї південної лави центрального похилу пласта L1, з яким ОСОБА_1 був ознайомлений під особистий підпис, передбачено, що згідно ПБ виймання вугілля в уступі дозволяється тільки зверху вниз, тобто ОСОБА_1 були порушені правила безпеки виконання робіт, які він виконував, у зв`язку з чим комісією з розслідування нещасного випадку встановлено наявність вини ОСОБА_1 в настанні нещасного випадку, суди попередніх інстанцій правильно дійшли висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог про виключення з актів за формою Н-1 та Н-5 від 31 травня 2019 абзаців щодо причини виникнення нещасного випадку, пов`язаних з діями (бездіяльності) ОСОБА_1 та зв`язку дій (бездіяльності)              ОСОБА_1 з наслідками, що призвели до причин настання нещасного випадку.
Крім того, факт нещасного випадку на виробництві з отриманням позивачем забою хребта під час виробничої травми 21 серпня 2018 року вже встановлений і підтверджується відповідними актами за наслідками розслідування нещасного випадку, а тому суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про відмову у задоволенні позову в цій частині.
Таким чином доводи касаційної скарги не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки, які обґрунтовано викладені у мотивувальній частині оскаржуваних судових рішень, та зводяться до переоцінки доказів, незгоди заявника з висновками щодо їх оцінки та містять посилання на факти, що були предметом дослідження судів.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі                                              № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18) викладено правовий висновок про те, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено як статтями 58, 59, 212 ЦПК України у попередній редакції 2004 року, так і статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України у редакції від 03 жовтня 2017 року. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів не встановлено, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.
Однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права. Єдина практика застосування законів поліпшує громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також довіру до відправлення правосуддя.
Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (рішення у справах «Пономарьов проти України», «Рябих проти Російської Федерації», «Нєлюбін проти Російської Федерації») повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень.
Таким чином, наведені в касаційній скарзі доводи не спростовують висновків судів попередніх інстанцій.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.
Керуючись статтями 400, 401, 416, ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Димитровського міського суду Донецької області від 27 жовтня 2020 року та постанову Донецького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді: | І. В. Литвиненко
| В. С. Висоцька
| А. І. Грушицький