КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
Справа №761/13672/19                             Головуючий у 1 інстанції: Пономаренко Н.В. 
Провадження №22-ц/824/5398/2021        Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.
 
21 вересня  2021 року                                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
Головуючого  (судді-доповідача)                   Гаращенка Д.Р.
суддів                                                     Суханової Є.М., Сушко Л.П.
за участю секретаря                                    Стеблиненко А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного Артема Володимировича, треті особи: Служба в справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання недійсним електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів,-
 
ВСТАНОВИВ:
 
У квітня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ДП «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного А.В., треті особи: Служба в справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання недійсним електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів, в якому просила визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна (лот №332215), а саме: належної ОСОБА_3 на праві власності квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що були проведені 13.03.2019 року ДП «СЕТАМ», а також протокол даних електронних торгів.
В обґрунтування позовних вимог зазначала, що 23.03.2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 було укладено Кредитний договір №400/16/07-ПІ, відповідно до умов якого кредитор надав позичальнику у тимчасове користування на умовах повернення, строковості, платності, забезпеченості та цільового характеру використання грошові кошти в сумі 140 000 доларів США, зі сплатою 12,25% річних строком кредитування до 22 березня 2022 року.
23.03.2007 року в забезпечення виконання зобов`язань за укладеним вище Кредитним договором було укладено Іпотечний договір №26/1-13, відповідно до умов якого ОСОБА_1 передала в іпотеку Акціонерно-комерційному банку соціального poзвитку «Укрсоцбанк» у якості забезпечення виконання зобов`язань квартиру   АДРЕСА_1 .
22.12.2018 року приватним виконавцем було направлено на адресу ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію арештованого майна, а саме: квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
28.01.2019 року відповідно до інформації розміщеної на сайті ДП «СЕТАМ» прилюдні торги з реалізації нерухомого майна не відбулися у зв`язку з відсутністю допущенних учасників торгів.
Відповідно до протоколу №392519 проведення електронних торгів 13.03.2019 року прилюдні торги з реалізації квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , відбулися, переможець торгів - ОСОБА_2 , ціна продажу - 1 268 160 грн.
Електронні торги, які відбулися 13.03.2019 року, проведені з порушеннями встановленої процедури, а саме: без ознайомлення ОСОБА_1 з експертною оцінкою виставленого на торги майна,внаслідок чого боржник був позбавлений можливості оскаржити оцінку та зазнав збитків; ДП «СЕТАМ» у порушення ст. 43 Закону України «Про іпотеку» та розділу VII Порядку реалізації арештованого майна не здійснив належне повідомлення через засоби масової інформації про проведення прилюдних торгів, чим обмежив коло можливих потенційних покупців; заявка на реалізацію арештованого майна не відповідала вимогам Порядку реалізації арештованого майна; протягом дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не може бути примусово стягнуте нерухоме житлове майно, яке є предметом іпотеки.
 
Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного Артема Володимировича, треті особи: Служба в справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання недійсним електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів відмовлено.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить рішенням суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що електронні торги відбулися без ознайомлення ОСОБА_1 з експертною оцінкою виставленого на торги майна, з порушенням Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», ст. 43 Закону України «Про іпотеку», пунктів 3, 4 розділу ІІ та пункту 2 розділу VII Порядку реалізації арештованого майна.
Адвокат Воробйов О.В. представник приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного А.В. подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін. Вказує, що апеляційна скарга є безпідставною, необґрунтованою, а рішення суду є законним, винесеним з повним дослідженням всіх обставин справи та дотриманням норм матеріального та процесуального права.
ДП «СЕТАМ» також подало відзив на апеляційну скаргу, в якому просить рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, розгляд справи проводити за відсутності представника. Зазначає, що доводи апеляційної скарги є безпідставними та необґрунтованими, рішення суду є законним, обґрунтованим та таким, що прийняте без порушень норм матеріального та процесуального права. Позивачем не було доведено факту порушення Правил проведення електронних торгів, впливу такого порушення на результат торгів та порушення прав позивача внаслідок проведення оскаржуваних торгів.  
Адвокат Новікова В.О. представник ОСОБА_2 подала відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, рішення суду залишити без змін. Вказує, що винесене рішення суду першої інстанції є законним, обґрунтованим та таким, що повністю відповідає вимогам законодавства та всім обставинам справи.
У судовому засіданні ОСОБА_1 , її представник ОСОБА_4 та представник Служби в справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації Лисенко М.А. підтримали апеляційну скаргу, представник приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного А.В. - ОСОБА_5 та представник ОСОБА_2 - ОСОБА_6 заперечували проти задоволення апеляційної скарги.
ДП «СЕТАМ» просило розглядати справу за відсутності представника, про що зазначено у відзиві на апеляційну скаргу.
Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка у судове засідання сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про день, час та місце розгляду справи не перешкоджає розгляду справи.
Вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання,вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 23 березня 2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 було укладено Кредитний договір №400/16/07-ПІ, відповідно до умов якого банк надав позичальнику у тимчасове користування на умовах повернення, строковості, платності, забезпеченості та цільового характеру використання грошові кошти в сумі 140 000 доларів США зі сплатою 12,25 % річних та строком кредитування до 22 березня 2022 року.
З метою забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором 23 березня 2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 було укладено Іпотечний договір №26/І-13, відповідно до умов якого ОСОБА_1 передала в іпотеку банку квартиру АДРЕСА_1 . Предмет іпотеки належить іпотекодавцю на підставі Договору купівлі-продажу квартири, посвідченого державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори 08 лютого 2002 року за №15-31. (а.с. 15-17 т. 1)
У зв`язку з невиконанням позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором АТ «Укрсоцбанк» звернулося до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А., яким 09 жовтня 2018 року було видано виконавчий напис за реєстровим номером 14655 про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Укрсоцбанк» суми боргу у розмірі 1 779 184 грн 04 коп. шляхом звернення стягнення на квартиру АДРЕСА_1 , та є предметом іпотеки за Іпотечним договором №26/І-13 від 23 березня 2007 року. (а.с. 18 т. 1)
Постановою приватного виконавця Пишного А.В. від 15 листопада 2018 року відкрито виконавче провадження №57709036 з виконання виконавчого напису №14655, виданого 09 жовтня 2018 року приватним нотаріусом Чуловським В.А. (а.с. 19 т. 1)
Постановою приватного виконавця Пишного А.В. від 30 листопада 2018 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 . (а.с. 20-21 т. 1)
У межах виконавчого провадження №57709036 ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги з реалізації арештованого майна - предмету іпотеки: двокімнатної квартира АДРЕСА_1 , за лотом №332215 (уцінений лот №324070). (а.с. 29-30 т.1)
Оскаржувані торги відбулися 13 березня 2019 року з визначенням переможця ОСОБА_2 , який запропонував за лот 1 268 160 грн 00 коп., про що було складено Протокол №369807. (а.с. 31 т. 1)
19 березня 2019 року приватним виконавцем Пишним А.В. складено Акт про реалізацію предмета іпотеки - квартири АДРЕСА_1 . (а.с. 116-117 т. 1)
Постановою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного А.В. від 04 квітня 2019 року на підставі п. 15 ч. 1 ст. 39, ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» закінчено виконавче провадження №57709036 з примусового виконання виконавчого напису №14655, виданого 09 жовтня 2018 року приватним нотаріусом Чуловським В.А. (а.с. 140 т. 1)
Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України).
Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.
У частині четвертій статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (провадження №12-128гс18) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.
Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів або іншої заінтересованої особи, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.
Судом встановлено, що переможцем проведених 13 березня 2019 року торгів визнано ОСОБА_2 .
Звертаючись із позовом про визнання недійсними результатів прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, оформлених актом приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, ОСОБА_1 пред`явила позов лише до однієї із сторін правочину - продавця приватного виконавця Пишного А.В., а також до ДП «СЕТАМ» як організатора електронних торгів.
Разом з тим, у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись усі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор торгів та переможець.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06 лютого 2018 року у справі №911/845/17 та від 14 березня 2018 року у справі №910/1454/17. У наведених постановах суд касаційної інстанції висловив позицію, що відчуження майна на електронних торгах як угода купівлі-продажу є багатостороннім правочином, і позов про його оскарження слід пред`являти до решти сторін цього правочину, з якими є матеріально-правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі. Відповідачами у справі окрім організаторів електронних торгів залучається також особа, визнана їх переможцем.
Відповідно до правового висновку, висловленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц, пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється у порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».
Установивши, що у цій справі в якості відповідачів залучений лише продавець як одна зі сторін правочину (договору купівлі-продажу, оформленого за результатами торгів) та організатор торгів і не залучено в якості відповідача покупця, у задоволенні позову слід відмовити через неналежний склад відповідачів.
Аргументи апеляційної скарги про те, що електронні торги відбулися без ознайомлення ОСОБА_1 з експертною оцінкою виставленого на торги майна, з порушенням Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», ст. 43 Закону України «Про іпотеку», пунктів 3, 4 розділу ІІ та пункту 2 розділу VII Порядку реалізації арештованого майна не заслуговують на увагу, оскільки позов ОСОБА_1 не підлягає задоволенню через неналежний суб`єктний склад, а не у зв`язку із безпідставністю позовних вимог. Таким чином, вирішення вказаних питань не впливає на ту обставину, що позов пред`явлено до неналежного складу відповідачів, що є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.
Доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржуване рішення суду першої інстанції, ухвалене з порушенням норм процесуального права, що відповідно до статті 376 ЦПК України є підставою для зміни його мотивувальної частини.
Оскільки суд першої інстанції дійшов правильного по суті висновку щодо відмови в задоволенні позовних вимог, проте помилилися щодо мотивів такої відмови, оскаржене рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2020 року підлягає зміні з викладенням його мотивувальної частини в редакції цієї постанови.
Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 376, 381-384 ЦПК України, суд,-
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2020 року змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.
Повний текст постанови складено 28 вересня 2021 року.
 
Головуючий                                                                           Д.Р. Гаращенко
 
Судді                                                                                      Є.М. Суханова
 
                                                                                                Л.П. Сушко