ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2021 року	Львів	Справа № 463/9889/21 пров. № А/857/20733/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі: 
головуючого судді                                                  Пліша М.А.,
суддів                                                                       Ніколіна В.В., Гінди О.М.,
за участю секретаря судового засідання                    Юник А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові на рішення Личаківського районного суду м.Львова від 21 жовтня 2021 року (головуючий суддя Яворський С.Й., м. Львів) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд першої інстанції з позовом до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові в якому просив скасувати постанову №79-а від 07.07.2021 по справі про адміністративне правопорушення про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 грн.
Рішенням Личаківського районного суду м.Львова від 21 жовтня 2021 року позов задоволено повністю. Постанову по справі про адміністративне правопорушення №79-а від 07.07.2021 року про накладення адміністративного стягнення, винесену начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Павлишин Т.І., про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладення на останнього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн, скасовано. Стягнуто з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.
Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові оскаржила його в апеляційному порядку вважає, що таке прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, просила його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.
В апеляційній скарзі зазначає, що для перевірки виконання суб`єктом містобудування припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.04.2019, Інспекцією було видано наказ № 325-П від 27.05.2021 та направлення № 325-пп від 27.05.2021 для проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва «Будівельні роботи за адресою АДРЕСА_1 » у період з 27.05.2021 до 09.06.2021, за результатами якого складено наступні документи:
- акт № 325-пп від 09.06.2021, яким встановлено, що за адресою АДРЕСА_1 під час проведення перевірки, з виїздом на місце візуальним оглядом встановлено, що на об`єкті будівництва «Будівельні роботи за адресою АДРЕСА_1 » у нежитловому приміщенні будівельні роботи розпочато та не завершено, а відтак припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.04.2019 суб`єктом містобудування не виконано в частині усунення виявлених порушень не отримано дозвільних документів на право виконання будівельних робіт;
- припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 09.06.2021, яким встановлено, що  ОСОБА_1 не виконав вимоги припису від 12.04.2019 в частині усунення виявлених порушень - не отримано дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги абз. 3, пп. 3, п. 11 «Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533.
- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.06.2021, яким перед позивачем поставлено вимоги в термін двох місяців з дати отримання припису усунути виявлені порушення, згідно чинного законодавства.
Розглянувши в межах справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності документи складені в процесі позапланового заходу Інспекцією винесено постанову про адміністративне правопорушення № 79-а від 07.07.2021, якою визнано  ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 грн.
Зазначає, що направлення від 27.05.2021 № 325-пп було видано саме для проведення позапланової перевірки.
На підставі цього направлення було проведено виїзд за місцем проведення будівельних робіт за адресою м. Львів, вул. Личаківська, 223 та винесено оскаржувану постанову.
Також звертає увагу суду, що якщо б перевірка була плановою то Інспекція повинна була б надіслати попередньо позивачу повідомлення про проведення перевірки із зазначенням строку її проведення.
Крім цього, у відповідності до п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Такі дії були вчинені в присутності суб`єкта містобудування, службове посвідчення було пред`явлено і надано копію направлення про проведення позапланової перевірки.
В останній день перевірки для отримання примірника акту, припису та протоколів позивач в Інспекцію ДАБК у м. Львові не з`явився.
Також зазначає, що суб`єкт містобудування не скористався своїм правом отримати акт перевірки, подати свої зауваження чи заперечення до акта перевірки, про що зроблена відмітка у самому акті. Зокрема, наголошує, що він не надав жодного документа на розгляд і вивчення інспектором.
Звертає увагу, що згідно копії супровідного листа Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 14.06.2021 № 0006-вих-50386, позивачу було надіслано акт від 09.06.2021 № 325-пп, протокол про адміністративне правопорушення від 09.06.2021 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.06.2021 за 8 днів до розгляду справи про правопорушення у сфері містообудівної діяльності, що підтверджується квитанцією ПАТ «Укрпошта» від 14.06.2021.
Вважає, що позивач, знаючи про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності знехтував своїми процесуальними правами щодо надання пояснень та доказів, не з`явився на розгляд справи про адміністративне правопорушення у приміщенні Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові. Оскаржувана постанова про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення № 79-а від 07.07.2021 була надіслана позивачу 08.07.2021, що підтверджується супровідним листом Інспекції ДАБК у м. Львів № 0006-вих-58486 від 07.07.2021, а також квитанцією відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції від 08.07.2021.
Також вважає, що висновок суду першої інстанції про відсутність доказів надсилання позивачу оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення на підставі того що поштове відправлення № 7904102785527 скеровано та отримано у поштовому відділенні 79034 яке обслуговує Сихівський район м. Львова, є хибним, оскільки наявні відомості інтернет ресурсу ПАТ «Укрпошта» щодо вищевказаного поштового відправлення підтверджують отримання такого в поштовому відділенні 79034 саме відправником - Інспекцією у зв`язку із ухиленням позивача від отримання поштового відправлення та повернення такого за закінченням терміну зберігання.
Відтак, відповідачем вжито усіх наявних заходів для повідомлення  ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудування, а також для отримання суб`єктом містобудування оскаржуваної постанови, але позивач знаючи про наявний припис про усунення правопорушень у сфері містобудівної діяльності ухилився від отримання документів складених органом державного архітектурно-будівельного контролю.
Звертає увагу суду апеляційної інстанції, що оскільки у Реєстрі будівельної діяльності на об`єкт будівельних робіт розташований за адресою м. Львів, вул. Личаківська, 223 не було встановлено жодних дозвільних документів на проведення будівельних робіт, а під час здійснення позапланової перевірки суб`єктом містобудування не було надано таких документів, а відтак, позивачем здійснюється проведення даних будівельних робіт із порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, внаслідок чого посадовою особою Інспекції було складено акт № 325 від 09.06.2021, у якому відображено дані обставини.
Вважає, що вищенаведені обставини спростовують доводи позивача про безпідставне і необгрунтоване визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.
Додатково зазначає, що з матеріалів перевірки вбачається, що суб`єкту містобудування було відомо про проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва, винесення припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, винесення оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, містяться докази надсилання позивачу документів, які покладені в основу матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності у яких описано суть правопорушення у сфері містобудівної діяльності, дата, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення та за результатом розгляду яких винесено оскаржувану постанову по справі про адміністративне правопорушення, що спростовує обставини наведені позивачем у тексті своєї позовної заяви.
У відповідності до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних міркувань. 
Судом першої інстанції встановлено, що постановою по справі про адміністративне правопорушення № 79-а від 07.07.2021, прийнятою Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львова притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.188-42 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 грн.
Згідно оскаржуваної постанови, під час проведення позапланової перевірки на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: м. Львів, вул. Личаківська, 223» посадовими особами Інспекції ДАБК у м.Львові встановлено, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 12.04.2019, який винесено Інспекцією ДАБК у м.Львові Ільчишину П.В. - не виконано. Згідно з Реєстром будівельної діяльності, станом на момент проведення даної перевірки відомості про реєстрацію документів, що дають право на виконання будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Личаківська, 223 - відсутні, що в свою чергу кваліфікується, як невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. Також в оскаржуваній постанові в графі «Копію постанови одержав» зазначено, що «не з`явився». В графі «копію постанови надіслано поштою» вказано, що «надіслано поштою АТ «Укрпошта» ВПЗ 79041, №7904102785527 від 08.07.2021 року».
Розглядаючи спір, судом першої інстанції вірно враховано, що згідно ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995.
Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Пунктами 16, 17 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Статтею 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Вимогами ч. 1 ст. 188-42 КУпАП передбачено, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Частинами 1, 2 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст.ст. 248, 249 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин. Справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито, крім справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), та випадків, коли це суперечить інтересам охорони державної таємниці.
Статтею 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Статтею 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Вимогами статті 277-2 КУпАП встановлено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.
Згідно вимог ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Отже, зазначеними нормами встановлено порядок повідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, де у рішенні від 06 вересня 2005 року у справі «Гурепка проти України» зазначається, що справа про адміністративне правопорушення за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично мало кримінальний характер з усіма гарантіями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Крім того відповідно до принципу рекомендацій № R (91) 1 Комітету - Міністрів Ради Європи державам - членам стосовно адміністративних санкцій, окрім сформульованих у резолюції (77) 31 принципів справедливо адміністративної процедури, що звичайно застосовуються до адміністративних актів, слід керуватись такими принципами: особа, стосовно якої розглядається можливість застосування адміністративної санкції, попередньо інформується щодо фактів, які їй ставляться в вину; вона має достатньо часу для підготовки свого захисту залежно від складності справи та суворості санкцій, що можуть бути застосовані; вона або її представник інформується стосовно характеру доказів зібраних у справі проти неї; вона має можливість висловити свою думку перед оголошенням рішення про санкцію; адміністративний акт про застосування санкцій містить мотиви, на яких вона ґрунтується.
Отже, особі, яка притягається до відповідальності має бути обов`язково повідомлено про підстави розгляду справи про адміністративне правопорушення, а також про день і місце такого розгляду, роз`яснено відповідні права та обов`язки.
Відповідно до матеріалів справи у протоколі про адміністративне правопорушення підпис позивача відсутній. При цьому пояснень позивач також не надавав. 
Відтак, відповідач повинен був повідомити позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення поштовим відправленням з повідомленням про вручення.
Судом встановлено, що оскаржувану постанову винесено за відсутності позивача.
При цьому, відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів повідомлення позивача про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.
Так, відповідач не надав суду доказів надіслання позивачу протоколу про адміністративне правопорушення із зазначенням дати та місця розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП України. 
Посилання апелянта на те, що позивачу було надіслано акт від 09.06.2021 № 325-пп, протокол про адміністративне правопорушення від 09.06.2021 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.06.2021 за 8 днів до розгляду справи про правопорушення у сфері містообудівної діяльності, що підтверджується квитанцією ПАТ «Укрпошта» від 14.06.2021, а у постанові про адміністративне правопорушення зазначено про її надсилання поштою 08.07.2021 відправленням № 7904102785527 апеляційний суд не може визнати як належний доказ, оскільки суду не надано повідомлення про вручення такого відправлення.
При цьому, до суду також не подано описів вкладення до цінного листа відповідно до п. 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270.
Відтак, доказів належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи суду не надано.
Отже, оскільки ОСОБА_1 не був завчасно повідомлений про час і місце розгляду справи, відтак, його позбавлено прав, передбачених Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу, тобто порушено його право на захист.
Неповідомлення відповідачем позивача у даній справі у встановленому порядку про розгляд справи про адміністративне правопорушення є підставою для скасування оскаржуваної постанови.
Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 21 березня 2019 року у справі №489/1004/19 та від 21 листопада 2019 року у справі №826/5857/16.
З урахуванням наведеного суд першої інстанції вірно вважав, що слід скасувати постанову від 07.07.2021 №79-а про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП.
Однак задовольняючи позовні вимоги суд не врахував положення п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, згідно якого за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення, а тому в цій частині рішення суду першої інстанції підлягає зміні.
З огляду на вище наведене, колегія суддів вважає, що рішення Личаківського районного суду м.Львова від 21 жовтня 2021 року слід змінити, доповнивши його резолютивну частину словами: «провадження у справі про адміністративне правопорушення – закрити», а в решті рішення залишити без змін.
Керуючись ст. 243, ст. 286, ст. 308, ст. 310, п. 1, 2 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд, - 

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові задовольнити частково, рішення Личаківського районного суду м.Львова від 21 жовтня 2021 року по справі № 463/9889/21 змінити, доповнивши його резолютивну частину словами: «провадження у справі про адміністративне правопорушення – закрити».
У решті рішення Личаківського районного суду м.Львова від 21 жовтня 2021 року по справі № 463/9889/21 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення і не може бути оскаржена. 

Головуючий суддя	 	М. А. Пліш 	
судді	 	В. В. Ніколін 	
 	 	О. М. Гінда