ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2021 р. 	Справа № 520/18296/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Ральченка І.М.
суддів: Бершова Г.Є. ,  Катунова В.В. 
за участю секретаря судового засідання  Юсіфової Г.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМТЕХІМПОРТ" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.02.2021, суддя Спірідонов М.О., по справі № 520/18296/2020
за позовом    Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМТЕХІМПОРТ"  
до    Харківської митниці                  
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» звернулось до суду із позовом, у якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару № KT-UA807000-0581-2020 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807170/2020/01299, винесені Слобожанською митницею Держмитслужби 10.11.2020; зобов`язати Слобожанську митницю Держмитслужби здійснити митне оформлення товару "Бандаж для локомотиву з гребнем 890*143*83-52 од." та "Бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98-8 од." за кодом УКТЗЕД 8607 19 10 10 шляхом складення аркуша коригування до митної декларації UA 807170/2020/060924".
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 по справі позовні вимоги залишено без задоволення.
Позивач, не погодившись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. В обґрунтовування апеляційної скарги позивач зазначив, що при визначенні коду класифікації імпортованого позивачем товару застосуванню підлягають положення групи саме 86 УКТ ЗЕД. При цьому, апелянт зазначив, що загальні положення групи 72 не можуть бути застосовані до групи 86. Так, за твердженням апелянта оскаржуване рішення відповідача не відповідає правилам класифікації товару, а правильність визначення декларантом коду за УКТЗЕД підтверджується висновками експертних установ та узгоджується з положеннями Основних правил інтерпретації УКТЗЕД.
У судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримала, просила задовольнити, скасувати рішення суду першої інстанції, прийняти нове про задоволення позову у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні проти доводів апеляційної скарги заперечував, вважав рішення суду першої інстанції таким, що не підлягає скасуванню.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення учасників судового засідання, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судовим розглядом, ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» на підставі договору від 10.06.2020 придбано у ООО «ЕВРОЦЕНТР-ГАРАНТ» товар: Бандаж для локомотиву з гребнем 890*143*83 - 52 од., Бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98 - 8 од. виробництва AT «ЄВРАЗ НТМК».
09.11.2020 ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» подало до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію UA807170/2020/059671 для здійснення митного оформлення, у тому числі, товару - Бандаж для локомотиву з гребнем 890*143*83 - 52 од. та Бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98 - 8 од. із визначенням в графі 33 митної декларації коду товару № 1 – 8607191010.
Разом із декларацією на підтвердження митної вартості були подані: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 10-06-20 RU від 10.06.2020, сертифікат якості № 853 від 30.10.2020, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) додаткова угода № 3 від 05.11.2020, висновок акредитованої експертної установи № 15921 від 30.09.2020, рахунок-фактура (інвойс) № 5113 від 05.11.2020, автотранспортна накладна А № 176759 від 05.11.2020, комерційна пропозиція 102 від 05.11.2020.
За наслідками здійснення контролю митної вартості товару Слобожанською митницею Держмитслужби 10.11.2020 прийнято рішення про визначення коду товару № KT-UA807000-0581-2020, яким код товару № 1 в графі 33 митної декларації визначено 8607191090, та винесена картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807170/2020/01299 із зазначенням підстав: «Неможливість здійснення митного оформлення товарів через порушення правил їх класифікації (невиконання декларантом вимог статті 69 МКУ) та проведення митним органом за результатами контролю самостійної класифікації товарів відповідно до рішення про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД № KT-UA807000-0581-2020 від 10.11.2020». 
В подальшому Слобожанською митницею Держмитслужби складено протокол про порушення митних правил № 0951/80700/20 від 12.11.2020 відносно директора ТОВ «Промтехімпорт» ОСОБА_1 
13.11.2020 ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» подано нову митну декларацію UA 807170/2020/060924, яка була прийнята митним органом, митне оформлення здійснено.
Не погодившись із рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду із даним позовом.
Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що імпортований позивачем товар не може бути віднесений до товарної підкатегорії 8607191010, з огляду на що висновки митного органу щодо зміну коду класифікації є правомірними.
Колегія суддів не погоджується із таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Правовідносини щодо класифікації товарів з метою їх митного оформлення на території України,  процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги регулюються Митним кодексом України та іншими законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.
Згідно з п. 5 ч. 8 ст. 257 Митного кодексу України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів - відомості про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів.
Статтею 67 Митного кодексу України встановлено, що українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.
Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Відповідно до ч. 1 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Частиною 2 ст. 69 Митного кодексу України встановлено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
Згідно з ч. 4 ст. 69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Із наведених норм встановлено, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.
Для цілей митного оформлення класифікація товарів, наданих до митного оформлення, здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України "Про Митний тариф України".
Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).
Згідно з пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій.
Відповідно до пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.
Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.
Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.
Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.
Так, у спірних правовідносинах Слобожанською митницею Держмитслужби відповідно до оскаржуваного рішення змінено код за УКТ ЗЕД імпортованого позивачем товару з «8607191010» (частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу: інші, включаючи частини: штамповані сталеві) на «8607191090» (частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу: - візки, ходові балансирні візки, вісі та колеса, їх частини: - інші, включаючи частини: - вісі, змонтовані або ні; колеса та їх частини: - інші).
Отже, спір у даному випадку виник щодо визначення позивачем код товару - «Бандаж для локомотиву з гребнем» за УКТ ЗЕД у товарній підкатегорії 8607191010.
Так, сторонами не заперечується, що ввезений позивачем товар відноситься до товарної позиції 8607.
Згідно з УКТ ЗЕД товарна позиція 8607 - "Частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу" включає: візки, ходові балансирні візки, вісі та колеса, їх частини.
Товарна позиція 8607 включає товарну категорію 86071910 - вісі, змонтовані або ні; колеса та їх частини.
У свою чергу, товарна категорія 86071910 включає наступні товарні підкатегорії: 
- 8607191010 - штамповані сталеві; 
- 8607191090 - інші.
Отже, зі змісту наведених положень УКТ ЗЕД встановлено, що класифікації по товарній підкатегорії 8607191010 підлягають - вісі, змонтовані або ні; колеса та їх частини: штамповані сталеві, а по товарній підкатегорії 8607191090 - вісі, змонтовані або ні; колеса та їх частини: інші.
Так, за твердженням ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» імпортований товар слід класифікувати саме за позицією «вісі, змонтовані або ні; колеса та їх частини: штамповані сталеві», що відповідає коду товару -  8607191010.
У той же час, митний орган, змінюючи код товару на 8607191090, виходив з того, що товар «бандаж для локомотивів з гребнем 890*143*83», «бандаж» для локомотиву з гребнем 1060*143*98» не є штампованим, виготовлений із застосуванням інших методів виробництва, а отже відноситься до підкатегорії «вісі, змонтовані або ні; колеса та їх частини: інші».
За змістом оскаржуваного рішення митного органу при визначенні коду імпортований товар був ідентифікований як: «частини коліс до залізничних локомотивів. Чорнові бандажі зі сталі: - бандаж для локомотивів з гребнем 890*143*83; - бандаж для локомотивів з гребнем 1060*143*98. Являють собою незавершені частини залізничних коліс, що піддавалися технологічним операціям при виготовленні: формоутворенню під тиском у нагрітому стані (кування/штамповка), прокатуванню, розтягуванню, клеймінню, термічній обробці (гартування/вітпуск). Потребують подальшого механічного оброблення при монтажі на колесо» з віднесенням до товарної підкатегорії 8607191090 із застосуванням ставки ввізного мита 10%.
Отже, за висновками митного органу «бандаж для локомотивів з гребнем» є не штампованим виробом, а є незавершеною частиною залізничних коліс, що при виготовленні піддавались іншим методам виробництва, а саме: формоутворенню під тиском у нагрітому стані (кування/штамповка), прокатуванню, розтягуванню, клеймінню, термічній обробці (гартування/вітпуск), тобто зазначені вироби піддавались  саме механічним засобам оброблення металу, що призводять до зміни в класифікації та відповідають поясненням пункту (ІV) (С) Загальних положень до групи 72 УКТ ЗЕД, в частині наявності оздоблювальних операцій.
Колегія суддів зазначає, що застосування митним органом класифікаційних характеристик (ознак) для товарів групи 72 (Чорні метали) УКТ ЗЕД в процесі контролю правильності визначеного коду товару, який класифікується в іншій групі - групі 86 «Залізничні локомотиви або товарні вагони трамвая, рухомий склад та їх частин; шляхове обладнання та пристрої для залізниці або трамвайних колій та їх частини; механічне (у тому числі електромеханічне) сигналізаційне обладнання всіх видів» УКТ ЗЕД, суперечить приписам правила 1 та правила 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД.
Відповідно до правила 1 Основних правил назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
Згідно з правилом 6 Основних правил для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Слід вказати, що Пояснення до групи 86 УКТ ЗЕД, Пояснення до товарної позиції 8607 УКТ ЗЕД, Примітка 3 розділу до розділу ХVІІ УКТ ЗЕД, Примітка 2 до групи 86 УКТ ЗЕД не містять застережень про можливість застосування класифікаційних характеристик для товарів групи 72 УКТ ЗЕД в процесі визначення коду товару, який кваліфікується у групі 86 УКТ ЗЕД.
Таким чином, підхід митного органу при визначенні коду товару у даному випадку не відповідає визначеним правилам інтерпретації УКТ ЗЕД.
У ході судового розгляду, враховуючи що для визначення способу виробництва імпортованого позивачем товару необхідні спеціальні знання у певній сфері, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.05.2021 призначено судово-товарознавчу експертизу, проведення якої доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса.
На вирішення експертизи поставлено питання: яким є спосіб виготовлення бандажу для локомотивів з гребнем 890*143*83 та бандажу для локомотиву з гребнем 1060*143*98 виробництва АТ «ЄВРАЗ НТМК».
Відповідно до висновку експерта за результатами товарознавчої експертизи № 15821/27041-27139 від 19.10.2021 бандажі для локомотивів з гребнем 890*143*83 та 1060*143*98 виробництва АТ «ЄВРАЗ НТМК» виготовлені методом (способом) гарячого штампування.
За наведених обставин колегія суддів доходить висновку, що Слобожанська митниця Держмитслужби в межах процедури митного оформлення імпортованого позивачем товару прийняла помилкове рішення про зміну коду згідно з УКТ ЗЕД з 8607191010 на 8607191090, оскільки як вище встановлено позивачем ввозився товар, що відповідає описанню - «частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу: інші, включаючи частини: штамповані сталеві».
Отже, оскаржувані рішення відповідача про визначення коду товару № KT-UA807000-0581-2020 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807170/2020/01299 від 10.11.2020 є безпідставними, з огляду на що підлягають скасуванню.
У той же час, позовні вимоги щодо зобов`язання Слобожанської митниці Держмитслужби здійснити митне оформлення товару "Бандаж для локомотиву з гребнем 890*143*83-52 од." та "Бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98-8 од." за кодом УКТЗЕД 8607 19 10 10 шляхом складення аркуша коригування до митної декларації UA 807170/2020/060924" колегія суддів вважає такими, що не підлягають задоволенню, враховуючи, що під час розгляду справи досліджувалась процедура та підстави прийняття рішень контролюючим органом, та з огляду на неможливість втручання в дискреційні повноваження відповідача щодо здійснення митного оформлення товарів.
На підставі викладеного, колегія суддів доходить висновку про часткове задоволення адміністративного позову ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ».
Відповідно ст. 317 КАС України підставами для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; недоведеність обставин, що мають значення справи, які суд першої інстанції визнав встановленими,  неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню із прийняттям нової постанови про часткове задоволення позову ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» щодо визнання протиправним та скасування рішення Слобожанської митниці Держмитслужби від 10.11.2020 про визначення коду товару № KT-UA807000-0581-2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807170/2020/01299.
Стосовно питання розподілу судовим витрат колегія суддів виходить з наступного. 
Відповідно до ч.1 п. 1 ч. 3 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 2-7 ст. 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та дійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до ч. 9 ст. 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:
1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;
2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;
3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;
4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.
Колегія суддів зазначає, що вирішуючи питання про визначення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, суд враховує складність справи, час витрачений адвокатом на виконання робіт, обсяг наданих послуг та ціну позову.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Так, на підтвердження витрат на правову допомогу представником позивача додано копію договору від 12.11.2020 між ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» та адвокатом Тарасенко Д.Ю. про надання правничої допомоги № 12/11/20.
Відповідно до п. 2 зазначеного договору сторони домовились, що правова допомога на виконання цього договору надається за ціною, визначеною у додатках до цього договору. 
Додатком № 1 від 16.11.2020 до договору про надання правничої допомоги № 12/11/20 від 12.11.2020 сторони погодили, що гонорар за надання правової допомоги визначається з розрахунку 1200 грн. за кожну годину надання послуг адвокатом, але не більше 30000 грн. Про обсяги надання послуг сторони підписують відповідні акти.
В подальшому, додатком № 2 до договору про надання правничої допомоги № 12/11/20 від 12.11.2020 сторони погодили, що гонорар за надання правової допомоги за представництво інтересів клієнта у Другому апеляційному адміністративному суді з питання оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 по справі № 520/18296/2020 є фіксованим та складає 15000 грн. 
Відповідно до акту приймання передачі наданих послуг від 17.12.2020 адвокатом Тарасенко Д.Ю.  під час розгляду справи у суді першої інстанції надано наступні послуги:
- Детальний аналіз оскаржуваних рішення та картки відмови – 0,5 год.
- Збір та аналіз наявних у Клієнта документів з питання, по якому надається правова допомога – 3,5 год.
- Аналіз законодавства з питання, по якому надається правова допомога – 3 год.
- Пошук та аналіз судової практики з питання, по якому надається правова допомога (зокрема, аналіз судових рішень: ухвала Вищого Адміністративного суду України від 02.09.2014 по справі № 822/3989/13-а, ухвала Вищого адміністративного суду України від 02.06.2016 по справі № 818/3329/14, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суді від 21.11.2019 по справі № 160/9590/19, ухвала Вищого адміністративного суду України від 21.01.2014 по справі № 805/10641/13-а) – 4 год.
- Написання тексту позовної заяви – 4 год.
- Складання пакету документів для подачі до суду – 1,5 год.
Згідно з актом приймання-передачі послуг від 19.01.2021 адвокатом Тарасенко Д.Ю. під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції надано наступні послуги:
- Аналіз відзиву на позовну заяву по справі № 520/18296/2020 – 2,5 год.
- Складання відповіді на відзив на позову заяву по справі № 520/18296/2020 – 3 год.
Також, згідно з актом приймання-передачі послуг від 19.03.2021 адвокатом Тарасенко Д.Ю.  під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції надано наступні послуги:
- Аналіз рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 по справі № 520/18296/2020 – 3 год.
- Складання тексту апеляційної скарги – 4 год.
- Складання пакету документів для звернення до суду із апеляційною скаргою – 0,5 год.
Відповідно до акту приймання-передачі послуг від 09.11.2021 адвокатом Тарасенко Д.Ю.  під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції надано наступні послуги:   
- Дорога до суду, участь у судовому засідання 21.04.2021 – 1,5 год.
- Дорога до суду, участь у судовому засідання 12.05.2021 – 1,5 год.
- Аналіз судової практики щодо експертизи в аналогічних справах, визначення питання до експерта, складання заяви про призначення експертизи – 1 год.
- Дорога до суду, участь у судовому засідання 13.05.2021 – 1 год.
- Аналіз заперечень відповідача проти заяви про призначення експертизи – 0,5 год.
- Дорога до суду 19.05.2021 – 1 год.
- Дорога до суду, участь у судовому засіданні 24.05.2021 – 1 год.
- Складання відповіді на запит експертної установи 03.08.2021 – 1 год. 
- Дорога до суду та з суду, очікування на ознайомлення із матеріалами справи, ознайомлення із матеріалами справи (висновком експерта), аналізування висновку експерта 02.11.2021 – 2,5 год.
Всього – 11 год.
Оплата послуг з надання правничої допомоги здійснена ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» у повному обсязі відповідно до рахунків-фактур.
Однак, колегія суддів доходить висновку, що частина витрат у зв`язку із наданими послугами не підлягає відшкодуванню з огляду на наступне.
Такі послуги як детальний аналіз оскаржуваних рішення та картки відмови, збір та аналіз наявних у клієнта документів з питання, по якому надається правова допомога, аналіз законодавства з питання, по якому надається правова допомога, пошук та аналіз судової практики з питання, по якому надається правова допомога (зокрема, аналіз судових рішень: ухвала Вищого Адміністративного суду України від 02.09.2014 по справі № 822/3989/13-а, ухвала Вищого адміністративного суду України від 02.06.2016 по справі № 818/3329/14, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суді від 21.11.2019 по справі № 160/9590/19, ухвала Вищого адміністративного суду України від 21.01.2014 по справі № 805/10641/13-а), написання тексту позовної заяви, складання пакету документів для подачі до суду за своїм змістом є складовими єдиного процесу щодо підготовки та складення адміністративного позову.
Крім того, дослідивши матеріали справи колегія суддів звертає увагу, що відповідь на відзив викладена на 4 аркушах, із яких виклад позиції позивача стосовно предмету спору із зазначенням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, займає фактично півтора аркуша та здебільшого дублює зміст позовної заяви. В іншій частині відповідь на відзив містить обґрунтування понесених позивачем витрат на правничу допомогу.
Стосовно іншої частини наданих послуг колегія суддів зазначає, у тому числі, що зазначені у акті приймання-передачі від 19.03.2021 послуги з аналізу рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 по справі № 520/18296/2020, складання тексту апеляційної скарги, складання пакету документів для звернення до суду із апеляційною скаргою фактично є єдиною послугою щодо підготовки, складання та подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції. 
Крім того, акт приймання-передачі послуг від 09.11.2021 містить, зокрема, послуги з аналізу заперечень відповідача проти заяви про призначення експертизи, з приводу якої колегія суддів зазначає, що при визначенні суми відшкодування слід виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також враховувати той правовий результат, що отриманий стороною у зв`язку із наданням такої послуги.
У той же час, зазначений акт містить послугу з аналізу судової практики щодо експертизи в аналогічних справах, визначення питання до експерта, складання заяви про призначення експертизи.
Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що результатом, який був досягнутий за наслідками таких послуг представника позивача, фактично є призначення у ході розгляду справи ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.05.2021 судової експертизи, з огляду на що перелічені вище послуги за своєю суттю складають єдину дію щодо складення та заявлення клопотання про призначення у справі експертизи.
В подальшому, представником позивача заявлені до відшкодування витрати, пов`язані із проведенням експертизи.
Так, за клопотанням ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» відповідно до ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 28.05.2021 Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса проведено товарознавчу експертизу та складено висновок № 15821/27041-27139 від 19.10.2021, який прийнято судом до уваги при винесенні рішення.
Оплата за проведене експертне дослідження здійснена ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» у повному обсязі відповідно до рахунку, виставленого Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Заслуженого професора М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України № 1294 від 02.07.2021, що підтверджується платіжним дорученням № 140 від 16.08.2021 на суму 24025,4 грн.
За таких обставин колегія суддів погоджується із необхідністю відшкодування ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» витрат, пов`язаних з проведенням експертизи.
Також встановлено, що позивачем понесені витрати зі сплати судового збору за подання позову до суду першої інстанції - 4204 грн. та апеляційної скарги - 6306 грн., що підтверджується платіжними дорученнями  № 129 від 16.12.2020, № 134 від 21.12.2020, № 242 від 18.03.2021 (а.с. 6, 77, 185).
Так, досліджуючи питання відшкодування судових витрат на правничу допомогу суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.
Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.
Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
Одночасно, слід враховувати, що за наслідками апеляційного оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 по справі № 520/18296/2020, що ухвалене не на користь позивача скасовано, апеляційна скарга задоволена частково, прийнято нову постанову, якою позовні вимоги ТОВ «ПРОМТЕХІМПОРТ» задоволено частково.
Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, колегія суддів з огляду на рівень складності справи, її значення для позивача, обсяг наданих послуг, враховуючи визначені договором про надання правової допомоги та додатками до нього умови визначення гонорару адвоката, виходячи з критерію пропорційності доходить висновку про часткову обґрунтованість заяви представника позивача про відшкодування витрат на правничу допомогу, у зв`язку з чим наявні достатні правові підстави для часткового задоволення заяви про відшкодування судових витрат на користь позивача у розмірі 49535 грн. 
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМТЕХІМПОРТ" - задовольнити частково.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 по справі № 520/18296/2020  скасувати.
          Прийняти нову постанову, якою позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМТЕХІМПОРТ" - задовольнити частково.
                    Визнати протиправним та скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби від 10.11.2020 про визначення коду товару № KT-UA807000-0581-2020, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Слобожанської митниці Держмитслужби від 10.11.2020 № UA807170/2020/01299.
          В іншій частині адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМТЕХІМПОРТ" - залишити без задоволення.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці (код ЄДРПОУ 44017626) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМТЕХІМПОРТ" (код ЄДРПОУ 43598001) судові витрати у розмірі 49535 (сорок дев`ять тисяч п`ятсот тридцять п`ять) грн.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 		І.М. Ральченко 	
Судді	   	Г.Є. Бершов    В.В. Катунов   	
Постанова складена в повному обсязі  10.12.21.