ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 643/11540/20                                        Головуючий суддя І інстанції Довготько Т. М.
Провадження № 22-ц/818/4890/21                                        Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах, що виникають із житлових відносин, з них

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 листопада 2021 року                            м. Харків.
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
 
головуючого судді - Яцини В.Б.
суддів:                 - Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,
за участю секретаря : Семикрас О.В.,
 розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника  ОСОБА_1 - адвоката Орлова Олександра Олександровича на рішення Московського районного суду м. Харкова від 14 травня 2021 року, ухвалене у складі головуючого судді Довготько Т.М., по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго», Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про визнання дій протиправними, скасування рішення, стягнення моральної шкоди,
встановив:

24 липня 2020 ОСОБА_1 звернулася до суду із вищевказаним, в якому просила визнати протиправними дії ПАТ «Харківенергозбут» та АТ «Харківобленерго» щодо припинення постачання електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 ; визнати протиправними дії відповідачів щодо складання Протоколу № 53 засідання комісії з розгляду актів порушення ПРРЕ, та нарахування об`єму не облікованої електричної енергії у кількості 381 кВт/год; скасувати рішення комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії АТ «Харківобленерго», оформлене протоколом № 53 від 30.06.2020 року, яким визначено об`єм та вартість не облікованої внаслідок порушення ПРЕЕ електричної енергії; стягнути з відповідачів на її користь 10000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди.
Рішенням Московського районного суду м.Харкова від 14 травня 2021 року позовні вимоги залишено без задоволення.
В апеляційній скарзі позивач в особі свого представника - адвоката Орлова О.О. просить рішення скасувати та ухвалити нове,яким задовольнити позов, судові витрати покласти на відповідачів.
Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення незаконне, необґрунтоване, прийнято при неповному з`ясуванні дійсних та фактичних обставин справи, з невірним застосування норм матеріального та процесуального права.
Вказано, що суд не надав належної оцінки доказам у справі і як доводи апеляційної скарги виклав вимоги та доводи позовної заяви. Також вказано, що позивач є власником домоволодіння, яке було протиправно відключено від електропостачання відповідачами. Позивачем було попередньо оплачені неспожиті 1182 кВт*год.
Зазначив, що всупереч вимогам п.7.5 Правил №312 відповідачі не направили позивачу попередження про припинення постачання електричної енергії.
Вказав, що при визначенні заборгованості за спожиту електроенергію не враховано, що станом на момент розгляду Комісією зазначеного питання Позивач вже оплатив вартість 1182 кВт*год. ще не спожитої електроенергії.
Звертає увагу суду на те, що Комісією під час прийняття оскаржуваного рішення не було враховано той факт, що пошкодження пломби виникло не з вини Позивача (споживача), а у зв`язку з спробою крадіжки, яка була зафіксована Зміївським ВП ГУ НП в Харківській області під час опрацювання працівниками поліції заяви про пошкодження електролічильника.
Вказав, що до моменту встановлення факту втручання споживача в роботу приладу обліку енергопостачальник не має підстав для здійснення нарахувань відповідно до Методики, без наявності відповідних висновків спеціалізованих організацій». Аналогічну правову позицію наведено у постановах Верховного Суду від 19.07.2018 у справі №923/832/17, від 31.07.2018 у справі №911/1143/16, від 11.09.2018 у справі №923/639/17 та від 23.04.2019 у справі №906/600/18.
Зазначив, що через протиправні дії Відповідачів Позивач позбавлений можливості належним чином користуватися житловим приміщенням, зазнав суттєвих обмежень у побутовому житті та сильних душевних страждань через свавілля постачальника електричної енергії. Незважаючи на належне виконання своїх обов`язків, Споживач не може користуватися благами, вартість яких він добросовісно оплачує. Такий винятковий прояв свавілля з боку Відповідачів є образливим для Позивача та підриває довіру останнього до ПАТ «Харківенергозбут» та AT «Харківобленерго», а тому підлягає до задоволення вимога про стягнення з відповідачів моральної шкоди.
У письмовому відзиві представник відповідача ПрАТ «Харківенергозбут» Г.О.Табарча просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити повністю, а рішення залишити без змін.
Вказано, що ПрАТ «Харківенергозбут» не є належним відповідачем за розглянутим судом позовом, виходячи з наступного. У зв`язку з відокремленням функції з розподілу електричної енергії від функцій постачання електричної енергії, що визначено положенням Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 (далі - Закон ), ПрАТ «Харківенергозбут» з 01.01.2019 є постачальником електричної енергії універсальних послуг на території Харківської області у відповідності до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор) від 26.10.2018 № 1268. ПрАТ «Харківенергозбут», як постачальник універсальних послуг, здійснює постачання електричної енергії з 01.01.2019 у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, та на умовах договору постачання універсальних послуг.
Відповідно до пункту 13 розділу XVII Закону у разі відокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків, зокрема, пов`язаних із провадженням діяльності передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. Отже, правонаступником в частині прав та обов`язків за договорами про постачання/користування електричної енергії, що діяли до 01.01.2019 залишається АТ “Харківобленерго”, яке продовжує виконання функції з розподілу електричної енергії на території Харківської області. Таким чином, оператор системи розподілу (АТ «Харківобленерго») та постачальник електричної енергії (ПрАТ «Харківенергозбут») є різними юридичним особами, що виконують кожен свою функцію на ринку електроенергії, а тому не можуть бути притягнуті до відповідальності за дії один одного. Між ПрАТ “Харківенергозбут” та ОСОБА_2 (попередній власник домоволодіння, яка була відключена від мережі електропостачання працівниками АТ «Харківобленерго») дійсно існують договірні відносини. Особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 оформлено на ОСОБА_2 .
Зазначила, що позивач не зверталася до ПрАТ “Харківенергозбут” з приводу переоформлення особового рахунку на своє ім`я та для укладення з нею договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг згідно договору купівлі-продажу житлового будинку від 13.06.2016 року. Нарахування за спожиту електроенергію з січня 2019 року проводиться згідно з пп. 4.12, 4.13 розділу IV Правил розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку електричної енергії, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії. Так, по особовому рахунку № НОМЕР_1 з урахуванням оплати в розмірі 900,00 грн. від 05.02.2020 року на показники ”41362” заборгованості не існує, передоплата складає 900,00 грн. Окрім того, вказані обсяги фактично спожитої електроенергії Споживачем (показання лічильника, що зазначаються у квитанції) надаються Товариству від АТ «Харківобленерго». Отже, з претензіями з приводу незгоди з показаннями лічильника позивачу необхідно було звернутися саме до адміністратора комерційного обліку - АТ «Харківобленерго». ПрАТ «Харківенергозбут» заявку на відключення електричної енергії не надавало. Отже, відключення Споживача проводилось за ініціативою АТ «Харківобленерго». 
Вказала, що Протокол № 53 засідання комісії з розгляду актів порушення, то таке рішення приймалося комісією АТ «Харківобленерго», жодного працівника ПрАТ «Харківенергозбут» при розгляді цього протоколу не було, оскільки такий протокол є внутрішнім документом АТ «Харківобленерго», тому позовні вимоги в частині визнання дій Товариства протиправними є необґрунтованими та безпідставними. 
Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди вважає, що вона не доведена.
У письмовому відзиві представник відповідача АТ «Харківобленерго» І.М. Кірєєв просить у задоволенні скарги ОСОБА_1 - відмовити повністю, а рішення залишити без змін.
На обгрунтування вказав, що 17.06.2009 року між  ОСОБА_2  та АТ «Харківобленерго» був укладений (підписаний) договір про користування електричною енергією № 151094 за адресою: АДРЕСА_1 (особовий рахунок № НОМЕР_2 ) Станом на 01.01.2019 року заборгованість споживача ОСОБА_2 становила 642 грн. 24 коп., яку не було сплачено на протязі 2019 року.
У зв`язку з тим, що була значна розбіжність показників приладу обліку між тими, що зафіксували раніше контролери та фото, яке пред`явив споживач, 27.05.2020 року по АДРЕСА_1 працівниками Зміївського РВ був здійснений технічний огляд приладу обліку з фіксуванням його показників. На підставі складеного акту технічної перевірки було проведено корегування показників приладу обліку, після чого заборгованість за спожиту електроенергію за даним особовим рахунком склала 74 грн. 56 коп. (по теперішній час). Технічний огляд приладу обліку проводився у присутності споживача.
27.05.2020 року при огляді приладу обліку працівниками АТ «Харківобленерго» було виявлено відсутність пломби на шафі обліку, що є порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП, від 14.03.2018 № 312 (далі ПРРЕЕ). За фактом виявленого порушення представниками АТ «Харківобленерго» був складений акт про порушення ПРРЕЕ від 27.05.2020 року № 231118 (Акт), де під фотофіксацію зафіксоване вищезазначене порушення, накреслена графічна схема на момент перевірки та зазначено, що комісія оператора системи з розгляду Акта буде проводити засідання о 10-30 16.06.2020 за адресою:  АДРЕСА_2 . Під час виявлення, зазначеного у Акті порушення та його фіксації у визначений законодавством спосіб, гр.  ОСОБА_3  представниками Мерефянського РВ було наочно продемонстровано у чому конкретно полягає порушення та запропоновано внести зауваження до складеного Акту за їх наявності. Гр.  ОСОБА_3  1996 р.н., який був присутній під час складання Акту особисто переконавшись у наявному порушенні Правил підписав складений Акт, та у графі “зауваження до складеного акту” вказав: «відсутність пломби була встановлена 27.05.2020 внаслідок спроби крадіжки лічильника. Я звернувся із заявою до ОВС про спробу крадіжки лічильника внаслідок якої були відрізані провода та відсутня пломба», закріпив зазначене власним підписом, зазначив дату - 27.05.2020 та отримав екземпляр складеного Акту на руки. 
 30.06.2020року відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення, на якому був присутній представник власниці будинку. На засіданні члени комісії ще раз пояснили представнику всі обставини з приводу чого був складений Акт, та визначили об`єм не облікованої електричної енергії який склав 381 кВт/год. Розрахунок здійснено за період з 27.11.2019 по 27.01.2020 року (за 61 день, а не за останніх шість місяців з дня складення акту про порушення), оскільки 27.01.2020 року домоволодіння було відключено від електропостачання. Сума до сплати по акту склала 804 грн. 65 коп.  ОСОБА_3  висловив незгоду з нарахуванням суми збитків згідно із зафіксованим у Акті порушенням, про що зробив відмітку у протоколі засідання комісії та у розрахунку суми по акту про порушення. Таким чином відповідач у справі як побутовий споживач електричної енергії на своєму об`єкті (житловому будинку) допустив порушення ПРРЕЕ, що полягало у відсутності пломби і спричинило матеріальну шкоду оператору системи. 
25.08.2020року за відповідною заявою представника позивача електропостачання у Домоволодіння було відновлено. 
Згідно до п. 29 Договору про користування електричною енергією, цей договір може бути розірваний достроково у разі зміни споживачем місця проживання та остаточного припинення користування електричною енергією. Гр. ОСОБА_2 після продажу Домоволодіння не повідомляла енергопостачальника про остаточне припинення користування електричною енергією за вказаною адресою та заяву про розірвання Договору енергопостачальнику не надавала. Отже договір № 151094 від 17.06.2009 про користування електричною енергією не може вважатися розірваним з моменту укладання договору купівлі-продажу Домоволодіння, оскільки чіткий порядок розірвання такого договору, що передбачений нормативним актом (п. 6 Правил) не було дотримано.
У порушення пункту 7 Правил ОСОБА_1 , після укладання договору купівлі- продажу Домоволодіння до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією не зверталася, однак користувалася електричною енергією на власний розсуд. Таким чином позивач у справі хоча і не укладала (з невідомих причин) договір про користування електричною енергією за вказаною адресою, однак має відповідати за виявлене та належним чином зафіксоване порушення ПРРЕЕ, яке полягало у відсутності пломби, оскільки згідно до ч 1. ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Крім того, позивачем не доведено факту порушення її прав, свобод чи інтересів з боку АТ «Харківобленерго», що унеможливлює задоволення цього позову у обраний спосіб, оскільки АТ «Харківобленерго» вчинило дії, спрямовані на реалізацію права позивача щодо приєднання до умов означеного публічного договору про надання послуг з розподілу електричної енергії. Відсутність волевиявлення позивача з приводу приєднання до умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, навіть після письмового роз`яснення щодо необхідності його укладання, позбавляє позивача права вимоги певних дій з боку АТ «Харківобленерго». Крім того, у своїй позовній заяві про стягнення моральної шкоди ОСОБА_1 не визначила та не обґрунтувала жодної з підстав та критеріїв оцінки розміру грошового відшкодування моральної шкоди та не надала жодних доказів, які б свідчили про протиправність дій працівників АТ «Харківобленерго», як щодо відключення електричної енергії, так і щодо проведення комісії з розгляду Акту. 
Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь судді-доповідача, перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і розглянутого судом позову, пояснення представників відповідачів, за відсутності сторони позивача, який представлений у справі адвокатом Орловим О.О., які були належним чином повідомлені про судове засідання, – у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суду вони не повідомили, тому відповідно до ст. 131 ЦПК України вважається, що сторона позивача не з`явилася в судове засідання без поважних причин, що згідно ст. 372 України не перешкоджає її подальшому розгляду, та вважає, що скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Оскаржуване рішення відповідає вказаним вимогам.
Залишаючи позов без задоволення, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем позов не доведено належними та допустимими доказами.
Рішення місцевого суду мотивоване тим, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. При цьому відповідач АТ «Харківобленерго» щодо припинення постачання електричної енергії споживачу діяв в межах повноважень та відповідно до діючого законодавства, оскільки на адресу минулого власника будинку ОСОБА_2 було надіслано попередження про припинення постачання електричної енергії, яке було отримано 03.12.2019. ОСОБА_1 після придбання будинку для укладання договору про користування електричною енергією не зверталася, попередній власник ОСОБА_2 після продажу будинку також не зверталася із відповідною заявою про розірвання укладеного з нею такого договору.
Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду.
Згідно з частиною першою статті 526 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).
Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.
Частинами першою-четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з частиною першою, абзацом восьмим частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є порушення правил користування енергією.
ПКЕЕ, які були чинними на час виникнення спірних правовідносин (втратили чинність на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії»), врегульовано взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), і дія цих Правил поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб (крім населення).
Відповідно до пункту 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.
Абзацами першим, другим пункту 5.1 ПКЕЕ передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається
За змістом пункту 1.2 ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.
Пункт 1.2 ПКЕЕ визначає споживача електричної енергії як особу, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18) вказано, що «захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. При цьому Велика Палата Верховного Суду зазначає, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18. З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права».
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказано, що «предметом позову у справі № 522/12901/17-ц є скасування протоколу засідання комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» від 29 червня 2017 року № 67 щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ від 16 травня 2017 року № 036296 та визнання дій комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними. При розгляді справи № 522/12901/17-ц Велика Палата Верховного Суду виходила з того, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу засідання комісії щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але й узагалі не підлягають судовому розгляду. Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта. Оскільки у справі № 910/17955/17 предметом позову є скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, а у справі № 522/12901/17-ц питання щодо скасування рішення комісії не було предметом розгляду, то підстави для відступу від висновку щодо застосування норми права в подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), відсутні. Велика Палата Верховного Суду вважає, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача».
 Судом першої інстанції відповідно до наявних у справі доказів встановлені наступні обставини.
17.06.2009 року між ОСОБА_2 та АТ «Харківобленерго» було укладено договір про користування електричною енергію №151094 за адресою: АДРЕСА_1 (особовий рахунок НОМЕР_2 ).
 Відповідно договору купівлі-продажу житлового будинку від 13.06.2016року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Карташовою С.І., ОСОБА_2 , від імені якої діяв ОСОБА_4 на підставі довіреності, передала у власність, а ОСОБА_1 отримала у власність житловий будинок з надвірними будівлями під номером АДРЕСА_1 . 
 З копії рахунку за електричну енергію ПрАТ «Харківенергозбут» за серпень 2019 від 06.09.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 вказано суму до сплати 854 грн.64 коп. Борг на початок місяця 854 грн.64 коп. поточні показник ПО «002268».   
27.01.2020 року було проведено відключення послуги електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , за несплату заборгованості.
 Як вбачається з копії квитанції, 05.02.2020 року було проведено оплату за електропостачання за адресою АДРЕСА_1 у розмірі 900,00грн., отримувач ПрАТ «Харківенергозбут».
 15.05.2020 року представником позивача ОСОБА_1 – ОСОБА_5 на адресу АТ «Харківобленерго» за вих.№7/фо-О та ПрАТ «Харківенергозбут» Вих.№8/фо-О були направлені запити про надання інформації щодо підстав припинення постачання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .
 Відповідно до повідомлень АТ «Харківобленерго» Вих.№05-50/5025 від 22.05.2020 року та Вих.№56к-01/06-3136 від 26.05.2020року, адресованих на ім`я ОСОБА_5 , зазначено, що особа, інтереси якої він представляє, ОСОБА_1 , не перебуває з АТ «Харківобленерго» в договірних відносинах на користування/розподіл електричної енергії щодо помешкання за адресою: АДРЕСА_1 . У наданих документах на право власності відсутня копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Інформація стосовно особового рахунку за вищезазначеною адресою буде надана особі, з якою укладено договір, або якій помешкання за вищезазначеною адресою належить на праві власності, за умови надання відповідних документів, дійсних станом на дату звернення, або на вимогу суду.
 Відповідно до повідомлення ПрАТ «Харківенергозбут» Вих.№01-14/4643 від 21.05.2020 року, адресованого на ім`я ОСОБА_5 , зазначено, що у результаті запровадження нової моделі ринку електричної енергії вертикально інтегровані суб`єкти господарювання, що здійснювали діяльність на закріплених територіях з постачання за регульованим тарифом електричної енергії та передачі місцевими локальними електромережами (електропостачальники) розділяються на компанії, що здійснюють надання споживачам послуг розподілу та постачання електричної енергії. Так, на території Харківської області відповідно до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 16.11.2018 №1446, послуги з розподілу електричної енергії надає А «Харківобленерго», а постачальником універсальних послуг на вказаної території обрано ПрАТ «Харківенергозбут» відповідно до постанови НКРЕКП від 26.20.2018 №1268. У відповідності до п.13 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про ринок електричної енергії», оператор системи розподілу АТ «Харківобленерго» на 01.01.2019 передав ПрАТ «Харківенергозбут», як постачальнику універсальних послуг, базу даних вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання щодо споживачів, які згідно з вимогами Закону мають право на отримання універсальних послуг, зокрема й таких категорій споживачів як побутові та малі непобутові. Так, за адресою: АДРЕСА_1 , відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на попереднього власника ОСОБА_6 . Положеннями Правил встановлено, що однією з обов`язкових умов постачання електричної енергії є наявність у споживача укладеного договору про надання послуг з розподілу електричної енергії. Після укладання договору про надання послуг з розподілу електричної енергії та надання вищевказаних документів між ОСОБА_1 та ПрАТ «Харківенергозбут» можливе укладення договору про постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги та відкриття особового рахунку. За вищевказаною адресою заяву на відключення від електропостачання Товариство не надавало. Пунктом 4.12 Правил передбачено, що розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії. 
Відповідно до вимог чинного законодавства функції адміністратора комерційного обліку виконує оператор системи розподілу АТ «Харківобленерго». Тобто розрахунки за використану електроенергію з січня 2019року проводяться на підставі показань засобу комерційного обліку (далі ЗКО), які передаються АТ «Харківобленерго» до ПрАТ «Харківенергозбут». Зняття, внесення та корегування показань ЗКО не відноситься до функцій ПрАТ «Харківенергозбут», а належить до повноважень АТ «Харківобленерго». Оператором системи розподілу АТ «Харківобленерго» по особовому рахунку № НОМЕР_1 до ПрАТ «Харківенергозбут» були передані показання ЗКО на 01.01.2019 «001620» та на 27.01.2020 « НОМЕР_3 ». Отже, з показання ЗКО від 01.01.2019 «001620» до показання ЗКО від 27.01.2020 «012197» спожито 10577 кВт/год, які коштують 16765,50 грн. Станом на 01.05.2020 на показання ЗКО «012197» заборгованість з урахуванням оплати за спожиту електричну енергію від 05.02.2020 у сумі 900,00грн., складає у розмірі 15865,50грн. Враховуючи наведене, та те, що відключення від електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , проводилось не за ініціативою ПрАТ «Харківенергозбут», запит надіслано за належністю до АТ «Харківбленерго» (а.с.38-40 т.1). 
Відповідно до акту заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі від 27.05.2020 року, 27.05.2020 по АДРЕСА_1 персоналом Зміївського РВ АТ «Харківобленерго», за участю представника споживача ОСОБА_3 , був здійснений технічний огляд приладу обліку з фіксуванням його показників. При перевірці встановлено місце розташування вузлу обліку – на фасаді житлового будинку. При огляді приладу обліку працівниками АТ «Харківобленерго» було виявлено відсутність на шафі обліку №530214 ПІО пломби №75721633. 
 За фактом виявленого порушення представниками АТ «Харківобленерго» був складений акт про порушення ПРРЕЕ від 27.05.2020 року № 231118, де під фотофіксацію зафіксоване вищезазначене порушення, накреслена графічна схема на момент перевірки та зазначено, що комісія оператора системи з розгляду Акта буде проводити засідання об 10-30 годині 16.06.2020 за адресою:  АДРЕСА_2 .  ОСОБА_3  який був присутній під час складання Акту, як представник споживача  підписав складений Акт, та у графі «зауваження до складеного акту» вказав: «відсутність пломби була встановлена 27.05.2020 внаслідок спроби крадіжки лічильника. Я звернувся із заявою до ОВС про спробу крадіжки лічильника внаслідок якої були відрізані провода та відсутня пломба», та отримав копію складеного Акту на руки.        
З повідомлення Зміївської РЕМ АТ «Харківобленерго» від 17.06.2020року вбачається, що 16.06.2020 року на їх адресу була подана заява представником власниці будинку про перенесення засідання комісії з розгляду складеного акту по порушення. Ураховуючи наведене, засідання комісії з розгляду складеного акту про порушення перенесено на 30.06.2020 об 10-00 год.
Згідно з протоколом засідання комісії Зміївського РВ АТ «Харківобленерго» № 53 від 30.06.2020 року по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ №231118 від 27.05.2020 року, на комісії був присутній представник споживача ОСОБА_3 , комісія дійшла висновку, що пункт порушення ПРРЕЕ, зафіксований в акті №231118, відповідає підпункту 8.4.2 пункту 8.4 Постанови НКРЕКП від 18.07.2019 року №1525 «Про затвердження змін до постанови НКРЕКП від 14.03.2018року №312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії». Розрахунок по акту за період з 27.11.2019 по 27.01.2020, визначена сума заборгованості у розмірі 804,65 грн. Представник споживача ОСОБА_3 з протоколом та розрахунком суми по акту не погодився.
       Під час розгляду справи були допитані свідки, які пояснили наступне.
       Допитаний у судвовому засіданні свідок  ОСОБА_7 , пояснив, що він працює старшим інспектором з контролю та обліку електроенергії АТ «Харківобленерго». Їх було викликано за адресою  АДРЕСА_1 для корегування показників електролічильника. Коли він разом із ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 приїхали за вказаною адресою, був присутній ОСОБА_3 з адвокатом, їх допустили до електроустановки, то вони виявили, що на шафі обліку була відсутня пломба оператора розподілу, про що було складено акт про порушення, в якому ОСОБА_3 надав свої пояснення про те, що пломба відсутня, у зв`язку із спробою крадіжки лічильника. Після складання акту про порушення, приїхав дільничний інспектор.
Свідок ОСОБА_8 , в судовому засіданні показав, що він працює майстром виробничої дільниці   АТ «Харківобленерго». В травні 2020 року за адресою  АДРЕСА_1 в присутності представника абонента ОСОБА_1 та адвоката було здійснено техогляд лічильника. Їх допустили до прибору, то вони виявили, що на шафі обліку була відсутня пломба, про що було складено акт про порушення щодо відсутності пломби. В акті про порушення представник абонента акт підписав та був згодний з відсутністю пломби на шафі. Замінили прибор обліку та запломбували, про що склали акт у двох екземплярах, один з яких віддали абоненту.
       Свідок ОСОБА_11 , в судовому засіданні показала, що вона працює інженером в Зміївському районі з розподілу електроенергії АТ «Харківобленерго». За адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_2 відкритий на ім`я ОСОБА_2 . За розрахунками за даною адресою існувала заборгованість внаслідок чого, контролером Щербаковою 28.10.2018 року за вищевказаною адресою були зафіксовані показники електролічильника «001400» та автоматично програмою донараховані розрахункові, що склали за період 31.10.2017 по 31.10.2018року 412 кВт, що склало 370 грн.80 коп. Далі, іншим контролером при обході 17.11.2018 року були зафіксовані показники «001550» та додатково програмою автоматично донараховані розрахункові, що склало 208 кВт за місяць на суму 181грн.44 коп. Загалом загальна сума заборгованості на 2018 рік склала 642грн.24коп. 27.11.2019 року споживачу було направлено повідомлення про відключення та сплату боргу, які він отримав 03.12.2019 року. 27.01.2020 року за даною адресою було проведено відключення з підстав несплати боргу за електроенергію. Споживач був незгоден з показниками, у зв`язку із чим звернувся до відділу для уточнення показників. 30.02.2020 року показав на телефоні показники, у зв`язку з чим оператором було зафіксовано показники «012197». Була велика розбіжність, тому працівники Зміївського відділу 27.05.2020 року здійснили технічний огляд електроустановки та з`ясували, що оператором були помилково зафіксовані інші показники, та було виконано перерахунок, після чого заборгованість за спожиту електроенергію склала 74 грн.56коп. Вона виконувала розрахунок заборгованості за спожиту електроенергію за 2018 рік. 
 Свідок ОСОБА_9 , в судовому засіданні показав, що він працює електромонтером по експлуатації лічильників АТ «Харківобленерго», 27.05.2020року вони виїхали за адресою  АДРЕСА_1 для технічного огляду лічильника. За вказаною адресою, був присутній абонент з адвокатом, їх допустили до електроустановки, та вони виявили, що на шафі обліку була відсутня пломба, про що було складено акт про порушення, в якому абонент розписався та надав свої пояснення. Замінили прибор обліку та запломбували все, про що склали акт, в якому абонент розписався. Після складання акту про порушення, приїхав дільничний інспектор, його до розмови з дільничним не залучали.
Свідок ОСОБА_12 , в судовому засіданні показав, що він працює інспектором з контролю та обліку електричної енергії Зміївського відділення АТ «Харківобленерго». 27.05.2020року він разом із ОСОБА_8 ,  ОСОБА_7 ,  ОСОБА_9  прибули за адресою  АДРЕСА_1 для технічної перевірки приладу обліку електроенергії. По прибуттю на місце, ОСОБА_3 в присутності адвоката надав доступ до приладу обліку, який був розташований на фасаді будинку. При огляді встановлено, що на шафі обліку була відсутня пломба АТ «Харківобленерго», про що було складено акт про порушення, в який споживач вніс свої зауваження та розписався у ньому. Після чого було замінено прилад обліку.
Згідно з постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 було затверджено ПРРЕЕ та визнано такою, що втратила чинність, з 11.06.2018 постанову Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією».  
Відповідно до пункту 6 зазначеної Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства.
Згідно з підпунктом 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Ті самі приписи містилися в підпункті 26 пункту 10.2 ПКЕЕ.
У пункті 8.2.4 ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.
За змістом пункту 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення, у якому мають бути зазначені, зокрема, зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-YIII, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затв. Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 312 від 14.03.2018, в редакції, чинній на час складання акту про порушення- 07.09.2018, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562 та зареєстрованої Міністерством юстиції України 04.07.2006 за №782/12656 (далі- Методика).
Згідно з пунктом 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.
Відповідно до пункту 3.31 ПКЕЕ розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв`язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.
У разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 (пункт 6.40 ПКЕЕ).
Відповідно до підпунктів 5, 27 пункту 10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Споживач зобов`язаний оперативно повідомляти органи Держенергонагляду, Держнаглядохоронпраці України, постачальника електричної енергії та електропередавальну організацію відповідно до їх повноважень про виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (підпункт 5 пункту 10.3 ПКЕЕ).
Відповідно до п. 8.2.5. Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
Згідно п.п. 3 п. 3.1   Методика  застосовується  на  підставі  акта  про порушення,  складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та  в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів);
Отже, для стягнення збитків за необліковане споживання електричної енергії, втручання в прилади обліку, необхідно встановлювати дотримання виконавцем послуг з постачання електроенергії методики нарахування таких збитків, правильність складання актів та наявність вини відповідача.
Відповідно до п.2.1. Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.
Порядок визначення обсягу та вартості електричноїенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією врегульовано відповідною Методикою, затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562.
Відповідно до положень пунктів 1.3 та 1.4 Методики, енергопостачальником з метою запобігання розкраданню електричної енергії на прилади обліку електричної енергії споживача можуть бути встановлені індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - індикатори).
На вимогу споживача електричної енергії, під час встановлення представниками енергопостачальника індикаторів на прилад обліку, на такі індикатори або прилади обліку (у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором) мають надаватися копії сертифіката про сертифікацію та/або свідоцтва про атестацію цих індикаторів або приладів обліку.
Аналіз положень пункту 3.1 Методики вказує на те, що факт втручання споживача у роботу приладів обліку, у тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, зокрема і шляхом впливу магнітного поля, у разі невизнання ним такого факту, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою.
Та обставина, що позивачем правильно провело розрахунок обсягу необлікованої електрично енергії відповідно до пункту 3.3 Методики, не позбавляє його обов`язку довести сам факт порушення з боку споживача та причинно-наслідкового зв`язку між порушенням і споживанням необлікованої електричної енергії (крадіжка електричної енергії).
Крім того, у пункті 3.1 Методики також визначено, що до отримання енергопостачальником результатів експертизи (у зазначених цією Методикою випадках) ця Методика не застосовується.
Саме такі правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 749/943/16-ц (провадження № 61-23533св18), та у справі №336/6535/16-ц від 11.07.2018, факт втручання споживача в роботу приладів обліку, в тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, зокрема шляхом впливу магнітного поля, у разі невизнання ним такого факту, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою, що передбачено нормативно-правовим актом - Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року №562.
Позивач всупереч своїх процесуальних обов`язків не надав до справи необхідного в таких випадках висновку експертизи на підтвердження викладених в позовній заяві підстав позову щодо наявності тих порушень, які зазначені у зазначеному Акті.
Суд першої інстанції, з чим погоджується апеляційний суд вірно вказував на те, що складений працівниками електропостачальної організації акт та протокол про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії.
Крім того, апеляційним судом наголошується на тому, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електроенергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (п. 3.3 ПКЕЕ).
Відповідачем було виявлено відсутність на шафі обліку №530214 ПІО пломби №75721633, факт пломбування і передачі на збереження пломби позивачу підтверджується укладеним договором про користування електричною енергією від 17.06.2009 (а.с.144-145), який новим власником не був розірваний, переукладений.
В акті зазначено суть виявленого порушення із посиланням на відповідні норми законодавства, а також зафіксовано всі вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу не облікованої електроенергії.
Відповідно до акту заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі від 27.05.2020року, 27.05.2020 по вул. Дружби, 13, с. Борова персоналом Зміївського РВ АТ «Харківобленерго», за участю представника споживача ОСОБА_3 , був здійснений технічний огляд приладу обліку з фіксуванням його показників. При перевірці встановлено місце розташування вузлу обліку – на фасаді житлового будинку. При огляді приладу обліку працівниками АТ «Харківобленерго» було виявлено відсутність на шафі обліку №530214 ПІО пломби №75721633. 
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, які передбачають рівність прав учасників справи щодо здійснення всіх своїх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, і обов`язок кожної сторони довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Виходячи з принципу змагальності цивільного процесу, сторони повинні подати всі докази на підтвердження своєї позиції у суді першої інстанції.
Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17,  вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.
Такі вимоги заявлялися позивачем, були перевірені судом першої інстанції та не знайшли свого підтвердження, з чим погоджується колегія суддів. Посилання в доводах скарги на те, що позивач не має нести відповідальність на виявлене порушення з огляду на те, що у даному випадку була спроба крадіжки лічильника – належним чином не доведені. 
Судом першої інстанції відповідно до ст.ст. 89, 263 ЦПК України надав належну оцінку як зібраним у справі доказам, які містяться у справі, мотивував відхилення або врахування кожного доказу, та правильно застосував норми матеріального права. 
Доводи скарги ОСОБА_5 не знайшли свого підтвердження у ході апеляційного перегляду справи.
Наведене свідчить, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України відсутні підстави для перерозподілу судових витрат.
Керуючись ст.259, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст.ст. 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції
постановив:
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 -адвоката Орлова Олександра Олександровича – залишити без задоволення.
Рішення Московського районного суду м.Харкова від 14 травня 2021 року  -  залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.
Повний текст судового рішення складено 08 листопада 2021 року.

Головуючий                                                                                        В.Б. Яцина.

Судді                                                                                                      І.В.Бурлака.

О.М.Хорошевський.