ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2021 р. 	Справа № 520/4581/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Катунова В.В.
суддів: Чалого І.С. ,  Бершова Г.Є. 
за участю секретаря судового засідання  Ігнатьєвої К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.06.2021 (суддя Панов М.М.,  61022, м. Харків, майдан Свободи, 6) по справі № 520/4581/21
          за позовом           ОСОБА_1  
          до          Міністерства юстиції України      третя особа            ОСОБА_2 
          про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Міністерства юстиції України, третя особа: ОСОБА_2 , в якому просив: 
-визнати протиправним та скасувати Рішення №2 Центральної експертно-кваліфікаційна комісія при Міністерстві юстиції України від 19.10.2020; 
-зобов`язати Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України повторно розглянути питання щодо порушення дисциплінарного провадження відносно судового експерта ОСОБА_2 .
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01.06.2021 року у задоволені адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій зазначає, що оскаржуване рішення суду не відповідає вимогам матеріального та процесуального права, а саме, судом першої інстанції неповно з`ясовано та не доведено обставини, що мають значення для справи, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, в зв`язку з чим просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким  задовольнити  позовні вимоги у  повному обсязі.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції у своєму рішення не проаналізував процедуру засідання ЦЕКК на якому вирішувалось питання про відкриття дисциплінарного провадження, внаслідок чого не надав юридичну оцінку процедурі розгляду дисциплінарною палатою, наявності або відсутності підстав для порушення дисциплінарного провадження відносно судового експерта, у зв`язку з чим порушив принцип офіційного з`ясування обставин встановлений ст.9 КАС України.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги та рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства, а висновки суду є законними та обґрунтованими.
В судовому засіданні представник позивача (Лебедєв Д.В.) підтримав доводи апеляційної скарги. Представник відповідача (Литовченко В.С.) та третя особа заперечували проти доводів апеляційної скарги та просили залишити рішення суду першої інстанції без змін.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення учасників судового засідання, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що 07.10.2020 року представник позивача звернувся до Департаменту експертного забезпечення правосуддя Міністерства юстиції України із заявою про проведення перевірки інформації про порушення судовим експертом Пугачовою Л.Ф. вимог законодавства України про судову зкспертизу та методичних вимог під час проведення досліджень та вирішення питання, про внесення подання про порушення дисциплінарного провадження.
07.10.2020 року скаргу направлено  до Міністерства юстиції України.
16.10.2020 року винесено подання директором Департаменту експертного забезпечення правосуддя щодо порушення  дисциплінарного провадження відносно судового експерта ОСОБА_2 , яке було розглянуто 19.10.2020 року на засіданні дисциплінарної палати ЦЕКК.
Членами дисциплінарної палати ЦЕКК, за результатами розгляду матеріалів скарги прийнято рішення №2 від 19.10.2010 про відсутність підстав порушення дисциплінарного провадження стосовно судового в сперта ОСОБА_2 .
Позивач заперечуючи законність Рішення №2 Центральної експертно-кваліфікаційна комісія при Міністерстві юстиції України від 19.10.2020,  звернувся до суду з вказаним позовом.
Суд першої інстанції відмовив в задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх  необґрунтованістю.
Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.
Так, стаггею 14 Закону України від 25.02.1994 № 4038-ХІІ «Про судову експертизу» (далі - Закон № 4038-ХІІ) визначено, що судовий експерт на підставах і в порядку, передбачених законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.
Згідно з ч.3 ст. 17 Закону № 4038-ХІІ порядок присвоєння кваліфікації судового експерта фахівцям чи позбавлення кваліфікації судового експерта фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, визначається Міністерством юстиції України.
З цією метою при Міністерстві юстиції України створюється Центральна експертно- кваліфікаційна комісія, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.
Наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5 затверджено Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів (далі - Положення № 301/5), яким, зокрема, визначено організаційні засади, завдання та порядок діяльності Комісії та порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів дисциплінарною палатою Комісії.
Відповідно до вимог розділу II «Організаційні засади, завдання та порядок діяльності Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України» Положення № 301/5 Комісія є колегіальним органом, що діє при Міністерстві юстиції України, основними завданнями якого є:
- визначення умов проходження підготовки фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та мають намір отримати або підтвердити кваліфікацію судового експерта, затвердження програм навчання (стажування), за якими здійснюється підготовка фахівців;
- проведення атестації з метою визначення рівня професійної підготовленості фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та мають намір отримати та/або підтвердити кваліфікацію судового експерта;
-розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів, що не є працівниками державних спеціалізованих експертних установ.
Склад Комісії формується з постійних і змінних членів комісії.
В системі державного управління Міністерство юстиції України та Центральна експертно-кваліфікаційна комісія при Міністерстві юстиції України виконують різні функції державного управління.
Водночас експертне забезпечення правосуддя є одним із завдань Міністерства юстиції України згідно з пунктом 3 Положення про його діяльність, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 2.07.2014 № 228.
Серед іншого, Міністерство юстиції України відповідно до покладених на нього завдань згідно з підпунктами 52-56 пункту 4 зазначеного Положення забезпечує організацію роботи Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України і Науково-консультативної та методичної ради з проблем судової експертизи при Міністерстві юстиції України; присвоює кваліфікацію судового експерта фахівцям, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, видає свідоцтво встановленого зразка та здійснює контроль за їх діяльністю; зупиняє дію або анулює свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта; забезпечує ведення Державного реєстру атестованих судових експертів та Реєстру методик проведення судових експертиз; спрямовує і контролює діяльність науково- дослідних установ, які проводять судову експертизу та належать до сфери управління Мін`юсту України, здійснює нормативно-методичне забезпечення їх діяльності.
Отже, спеціальним державним органом, який забезпечує розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів, що не є працівниками державних спеціалізованих експертних установ є ІІЕКК.
Відповідно до пункту 1 розділу VI Положення № 301/5 атестовані судові експерти за порушення вимог законодавства України про судову експертизу та/або методичних вимог під час проведення досліджень можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до пунктів 3, 4, 5, 6 розділу VI Положення № 301/5 підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника структурним підрозділом Міністерства юстиції України, на який покладено функції організаційно-управлінського та науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності, до якого додаються документи, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз.
Такими документами можуть бути акти перевірок діяльності судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, звернення до Мін`юсту керівника науково-дослідних установ судових експертиз (далі - НДУСЕ), а також звернення юридичних, фізичних осіб, які є учасниками справи, або кримінального провадження, або правовідносин, до яких залучено судового експерта з метою надання висновку.
За результатами розгляду подання та доданих до доданих документів Комісія приймає одне з таких рішень: не порушувати дисциплінарне провадження або відкрити дисциплінарне провадження.
У разі порушення дисциплінарного провадження дисциплінарна палата Комісії може прийняти рішення про витребування пояснення у судового експерта та/або проведення аналізу висновку експерта, інформація в якому є предметом оскарження, з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз та доручити здійснення аналізу члену (членам) дисциплінарної палати Комісії або НДУСЕ.
За наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКІ< приймає одне з таких рішень: притягнути судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосувати відповідне дисциплінарне стягнення; не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності (пункт 10 Положення № 301/5).
Таким чином порядок та підстави розгляду питання дисциплінарної відповідальності судових експертів визначено Положенням № 301/5.
Судовим розглядом встановлено, що до Міністерства юстиції України надійшла скарга адвоката Донця А.А. в інтересах ОСОБА_1 від 07.10.2020 (вх. №29624-33-20 від 08.10.2020) щодо порушення питання про дисциплінарну відповідальність стосовно судового експерта Харківського науково- дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_2  у зв`язку з можливими допущеннями нею порушень вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методик проведення судових експертиз під час складання висновків судових будівельно-технічних експертиз №17134 від 31.10.2017 та №17135 від 31.10.2017 у кримінальному проваджені №12017220190000804.
Вимоги скарги обгрунтовані тим, що  експертом при наданні висновків було використано невідповідну та не чинну на момент дослідження нормативно-технічну документацію (до об`єктів невиробничого призначення застосовано норми щодо житлових будинків, виробничих будівель; застосовано нечинні ДБН); порушено вимоги ДСТУ щодо вибору методу визначення вартості проектних робіт та невраховано окремі положення ДБН, порушено пункт 1 частини 1 статті 12 Закону України «Про судову експертизу» та пункт 1.4. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (далі - Інструкція).
На думку позивача все це вказує про порушення експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності, що є підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальності.
19.10.2020 на засідання дисциплінарної палати ЦЕКК на підставі подання директора Департаменту експертного забезпечення правосуддя ОСОБА_3  від 16.10.2020 було винесено подання щодо порушення дисциплінарного провадження відносно судового експерта ОСОБА_2 .
Відповідно до пунктів 4, 5 Положення, до подання додаються документи, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз.
Документами, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, є звернення юридичних, фізичних осіб, які є учасниками справи, або кримінального провадження, або правовідносин, до яких залучено судового експерта з метою надання висновку, та мають містити викладення обставин, які свідчать про конкретні порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз та інформацію про те, що дані, про які йдеться у зверненні, отримані без порушення чинного законодавства.
Якщо обставини, викладені у зверненні, стосуються порушень судового експерта, наявність яких підтверджується інформацією, зазначеною у висновку експерта, до звернення обов`язково додається якісна копія цього висновку.
На засіданні дисциплінарної палати ЦЕКК 19.10.2020 було розглянуто подання директора Департаменту експертного забезпечення правосуддя ОСОБА_3 від 16.10.2020, звернення адвоката Донця А.А.в інтересах громадянина ОСОБА_1 від 07.10.2020 щодо порушення питання про дисциплінарну відповідальність судового експерта ОСОБА_2 у зв`язку з можливими допущеннями нею порушень вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методик проведення судових експертиз під час складання висновків судових будівельно-технічних експертиз №17134 від 31.10.2017 та №17135 від 31.10.2017, та додатки до нього, зокрема, копії висновків.
Засідання палати ЦЕКК є правоможним, якщо в ньому беруть участь не менше половини постійного складу палати ЦЕКК (в обов`язковому порядку за участі фахівця з процесуальних питань судової експертизи) та не менше двох фахівців зі змінного складу палат ЦЕКК з тієї експертної спеціальності, з якої палата розглядає питання про присвоєння (підтвердження) кваліфікації судового експерта або питання дисциплінарної відповідальності.
Відповідачем  зазначено, що на засіданні дисциплінарної палати було запрошено 2 судових експертів зі змінного складу палат ЦЕКК та 1 судового експерта з постійного складу, з тих експертних спеціальностей за якими атестована судовий експерт ОСОБА_2 (10.6 - дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів; 10.7 - розподіл земель та визначення порядку користування земельними ділянками; 10.10 - визначення оціночної вартості будівельних об`єктів та споруд).
Тобто, висновки судових будівельно-технічних експертиз №17134 від 31.10.2017 та №17135 від 31.10.2017, які на думку скаржника складені експертом з порушенням вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності розглядались також членами комісії дисциплінарної палати ЦЕКК - фахівцями з правом проведення будівельно-технічних видів дослідження.
Так, скаржником на підтвердження доводів викладених у скарзі було надано «Експертний висновок» атестованого архітектора, атестованого експерта ОСОБА_4  щодо правомірності застосування будівельних норм, правил та стандартів при проведенні судових будівельно-технічних експертиз експертом.
Однак, відповідачем зазначено, що у державному Реєстрі атестованих судових експертів не містяться відомості щодо експерта ОСОБА_4 , вказана особа атестацію в ЦЕКК при Міністерстві юстиції України не проходила та свідоцтва судового експерта не має.
Так, членами дисциплінарної палати ЦЕКК, за результатами розгляду матеріалів скарги адвоката Донця А. А. поданої в інтересах ОСОБА_1 від 07.10.2020 щодо порушення дисциплінарного провадження у відношенні експерта, було прийнято рішення про відсутність підстав порушення дисциплінарного провадження стосовно судового експерта ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що зазначена у зверненні інформація про можливі допущення судовим експертом порушення не підтверджується документами, доданими до подання.
Пунктом 11 розділу VI Положення встановлені вимоги до змісту рішення дисциплінарної палати ЦЕКК, прийнятого дисциплінарною палатою ЦЕКК за результатами розгляду питання щодо притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності, розпочатого після стадії порушення дисциплінарного провадження. Тобто, пункт 11 розділу VI Положення застосовується для виготовлення рішення за результатами розгляду питання дисциплінарної відповідальності по суті з урахуванням отриманої додаткової інформації (пояснення судового експерта, результати аналізу висновку експерта, інформація в якому є предметом оскарження, з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз (у разі його проведення)).
Водночас, відповідно до пункту б розділу VI Положення, рішення дисциплінарної палати ЦЕКК також приймається і за результатами розгляду подання та доданих до нього документів. Так, за наслідками їх розгляду дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: не порушувати дисциплінарне провадження; порушити дисциплінарне провадження.
Також зазначеним пунктом визначені підстави, з урахуванням яких, дисциплінарне провадження не порушується.
Зокрема, дисциплінарне провадження не порушується у разі, якщо дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла до висновку, що зазначена у зверненні інформація про можливі допущення судовим експертом порушення не підтверджуються документами, доданими до подання.
Окремі вимоги до змісту рішення, прийнятого дисциплінарною палатою ЦЕКК на стадії порушення (не порушення) дисциплінарного провадження Положенням не визначені.
Щодо посилання апелянта на формальний, поверхневий розгляд питання щодо порушення дисциплінарного провадження,  колегія суддів зазначає наступне.
Так, на стадії розгляду питання щодо відкриття дисциплінарного провадження у рішенні неможливо зазначити результати перевірки інформації про порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, яка полягає у проведенні аналізу висновку, інформація в якому є предметом оскарження, з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз; наданні пояснень судовим експертом; встановлені обставин з посиланням на досліджені дисциплінарною палатою ЦЕКК документи, матеріали та пояснення судового експерта; мотивів, з яких дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла висновку щодо притягнення/не притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності; нормативно-правових актів та/або методик проведення судових експертиз, якими керувалася дисциплінарна палата ЦЕКК під час прийняття рішення, оскільки вказані процедури проводяться лише після стадії порушення дисциплінарного провадження.
Тому всі ці дані відображаються у рішенні за результатами розгляду дисциплінарного провадження по суті, згідно пункту 11 розділу VI Положення.
Також, суд звертає увагу на висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, який ухвалюючи постанову від 22.05.2020 у справі №825/2328/16 вказав, що «саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом...
Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.»
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.
Відповідно ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Враховуючи все зазначене вище, суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованим та прийнятим за належного з`ясування обставин справи висновок суду першої інстанції про про правомірність оскаржуваного  рішення.
Стосовно інших посилань апеляційної скарги,  колегія суддів  зазначає, що згідно п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін. 
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.06.2021 по справі № 520/4581/21  залишити без змін.  
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		В.В. Катунов 	
Судді	   	І.С. Чалий    Г.Є. Бершов   	
Постанова складена в повному обсязі  05.11.21.