ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2021 р.	Справа № 520/4340/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Бегунца А.О.,
Суддів: Рєзнікової С.С. ,  Курило Л.В. ,
за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ТОВ "ІНТРЕЙД ПЛЮС" на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2021, головуючий суддя І інстанції: Білова О.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 05.07.21 року по справі № 520/4340/21
          за позовом          ТОВ "ІНТРЕЙД ПЛЮС"  
          до          Головного управління ДПС у Харківській області ,          Державної податкової служби України                  
          про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні ді,
ВСТАНОВИВ:
Позивач ТОВ "ІНТРЕЙД ПЛЮС" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду  з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України, в якому, з урахуванням уточнень, просив суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби України в Харківській області № 2408651/41545602 від 17.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 3 від 01.02.2021 у Єдиному реєстрі податкових накладних.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2021 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" до Головного управління ДПС в Харківській області, Державної податкової служби України  про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії залишено без розгляду.
Не погодившись з вказаною ухвалою, позивачем ТОВ "ІНТРЕЙД ПЛЮС" подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2021 скасувати та справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що 05.07.2021 представник позивача завчасно, до початку судового засідання, призначеного на 12:00, подано на електронну адресу Харківського окружного адміністративного суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Однак, суд першої інстанції проігнорував надане клопотання та прийняв рішення про залишення позову без розгляду, чим обмежив право позивача доступ до правосуддя та справедливого вирішення спору.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції зазначив, що представник позивача в підготовче судове засідання повторно не прибув, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причин неприбуття до суду не повідомив, клопотань та заяв не подав, позивачем до суду іншого представника не направлено, відтак причини неявки до суду визнано неповажними.
Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.
Процесуальні наслідки неявки позивача в підготовче засідання визначаються ст. 181 КАС України, в якій зазначено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу II цього Кодексу ("Розгляд справи по суті") з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.
Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.
Пунктом 4 ч. 1 ст. 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви або клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Тобто, наведеними нормами встановлено характер процесуальної поведінки, яка зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо явки у судове засідання.
Колегія суддів зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, можливе за таких умов: 
а) повідомлення позивача належним чином про судовий розгляд;
б) відсутність поважних причин неприбуття позивача або відсутність інформації про такі причини;
в) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.
Аналогічні висновки містить постанова Верховного Суду від 05.03.2021 по справі №682/210/2021, що враховуються судом відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Матеріалами справи встановлено, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.04.2021 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 12.05.2021.
12.05.2021 у підготовчому засіданні за участі представників сторін, протокольною ухвалою суду замінено відповідача ГУДПС у Харківській області ( код ЄДРПОУ: 43143704) на правонаступника ГУ ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ ВП 43983495). Розгляд справи відкладено за клопотанням представника позивача адвоката Рябко Р.О. для його ознайомлення з відзивом на 02.06.2021.
В підготовче засідання, призначене на 02.06.2021, представник позивача не прибув. Протокольною ухвалою суду у зв`язку з першою неявкою представника позивача з неповажних причин, повідомленого належним чином про дату, час та місце розгляду справи, який не повідомив суду причин неявки, не подав клопотання про розгляд за його відсутності, відкладено підготовче засідання на 05.07.2021.
Як зазначив суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі, в підготовче засідання 05.07.2021, призначене на 12:00, представник позивача не прибув, причин неявки до суду не повідомив, заяв та клопотань до суду не подав, що в подальшому стало підставою для залишення позовної заяви без розгляду.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції та зазначає, що в матеріалах справи міститься клопотання представника позивача, подане 05.07.2021 на електронну адресу Харківського окружного адміністративного суду в електронній формі, з накладенням електронно-цифрового підпису (час накладання 10:36). В зазначеному клопотанні останній просив провести підготовче судове засідання призначене на 05.07.2021 о 12:00 за відсутності представника позивача, закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.
Однак, суд першої інстанції, не врахував наявність наданого клопотання та дійшов необґрунтованого та передчасного висновку щодо застосування положень п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.
За приписами ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.
З тексту ст. 6 Конвенції прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі "Голдер проти Великої Британії" від 21.02.1975р., ЄСПЛ дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.
Таким чином, зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.
Відповідно до ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, яка гарантує право на судовий захист, зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. Ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.
Враховуючи вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції помилково дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.
У відповідності до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Відповідно до ч. 3 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Таким чином, переглянувши ухвалу суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала через порушення норм процесуального права підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ТОВ "ІНТРЕЙД ПЛЮС"  задовольнити.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2021 по справі № 520/4340/21  скасувати.
Справу за адміністративним позовом ТОВ "ІНТРЕЙД ПЛЮС" до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 	(підпис)	А.О. Бегунц	
Судді	(підпис)  (підпис) 	С.С. Рєзнікова    Л.В. Курило   	
Повний текст постанови складено  25.10.2021 року