КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

 

справа №359/5844/2020                                                                            Головуючий у І інстанції – Журавський В.В.
апеляційне провадження №22-ц/824/14108/2021                                  Доповідач у ІІ інстанції – Приходько К.П.
 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ   УКРАЇНИ 
 
28 вересня 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
судді-доповідача Приходька К.П., 
суддів Писаної Т.О., Журби С.О.,
за участю секретаря Немудрої Ю.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2021 року
у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , треті особи: Київське квартирно-експлуатаційне управління Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання членом сім`ї військовослужбовця, що мають право на отримання грошової компенсації за належне їм для отримання житлове приміщення, 
 
встановив:
 
У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області із позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання членом сім`ї військовослужбовця, що мають право на отримання грошової компенсації за належне їм для отримання житлове приміщення, мотивуючи свої вимоги тим, що згідно наказу командувача Повітряних Сил Збройних Сил України від 31 липня 2008 року за №31-пм його, старшого прапорщика, начальника солдатської їдальні роти матеріального забезпечення 15 авіаційної бригади транспортної авіації, було звільнено в запас на підставі пункту 63 підпункту «В» (за станом здоров`я) з правом носіння військової форми одягу. 
З 14 червня 1994 року ОСОБА_1 зарахований на квартирний облік військовослужбовця з сім`єю в складі: дружина ОСОБА_5 , син ОСОБА_6 , дочка ОСОБА_7 . 
За час перебування на квартирному обліку у позивача народились онуки: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . 
У зв`язку з народженням онуків до облікової справи старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 були внесені зміни та зараховано до квартирного обліку ОСОБА_1 зі складом сім`ї в кількості семи осіб: позивач, дружина ОСОБА_5 , дочка ОСОБА_8 , син ОСОБА_6 , онука ОСОБА_2 , онука ОСОБА_4 та онука ОСОБА_9 . 
Згідно повідомлення Головного квартирно-експлуатаційного управління ЗС України підійшла черга позивача на отримання грошової компенсації, передбаченої Порядком визначення розміру і надання військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне їм для отримання житлове приміщення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №728 від 02 вересня 2015 року. 
Проте, в особовій справі ОСОБА_1 значиться лише чотири особи (особисто позивач, його дружина, син та дочка), тому питання щодо виплати грошової компенсації буде здійснено виключно на сім`ю у складі чотирьох осіб. 
Просив визнати членами сім`ї звільненого в запас військовослужбовця старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 , що мають право на отримання грошової компенсації за належне їм для отримання житлове приміщення: онуків ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як такі, що перебувають на квартирному обліку.
Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2021 року, вищезазначений позов задоволено частково.
Визнано членами сім`ї звільненого в запас військовослужбовця старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 його онуків: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Вирішено питання про судові витрати.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Військова частина НОМЕР_1 подала апеляційну скаргу, посилаючись на те, що оскаржуване рішення ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги, посилається на те, що між позивачем та відповідачем відсутні спірні відносини, у позовній заяві відсутня будь-яка вимога як матеріального так і нематеріального характеру до військової частини НОМЕР_1 , відсутній предмет спору.
Згідно з протоколом №13 від 25 жовтня 2018 року під час засідання житлової комісії військової частини НОМЕР_1 на підставі п. 13 розділу VIнаказу Міністерства Оборони України від 31 липня 2018 року №380, довідки з місця реєстрації було прийняте рішення щодо внесення змін до облікової справи старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 у зв`язку з народженням онучок: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зараховано на квартирний облік старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 зі складом сім`ї 7 осіб: він, дружина ОСОБА_5 , дочка ОСОБА_8 , син ОСОБА_6 , онука ОСОБА_2 , онука ОСОБА_10 , онука ОСОБА_3 .
Даний факт підкреслює відсутність предмету спору та відсутність спірних відносин між позивачем та відповідачем.
Просила скасувати рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2021 року та закрити провадження у справі.
Відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надходив.
Відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які приймали участь у розгляді справи, перевіривши матеріали справи, в порядку, передбаченому статтею 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу командувача Повітряних Сил Збройних Сил України №31-пм від 31 липня 2008 року ОСОБА_1 , старший прапорщик, начальник солдатської їдальні роти матеріального забезпечення 15 авіаційної бригади транспортної авіації, звільнений з військової служби у запас за пунктом 63 підпункт «б» (за станом здоров`я) з правом носіння військової форми одягу.
З 14 червня 1994 року ОСОБА_1 зарахований на квартирний облік разом з сім`єю у складі: дружина ОСОБА_5 , син ОСОБА_6 та дочка ОСОБА_7 , що підтверджується випискою із протоколу №2 від 14 червня 1994 року засідання житлової комісії ВЧ НОМЕР_1 .
За час перебування на квартирному обліку у позивача народилось троє онуків: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні будинку, осіб від 06 липня 2018 року, виданою КП «ЖРЕУ», дружина позивача ОСОБА_5 , їхні діти ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , а також онуки: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 .
Із заяв, адресованих Головному КЕУ, Київському обласному військовому комісаріату МОУ, командиру ВЧ НОМЕР_1 вбачається, що позивач неодноразово звертався з питань зарахування на квартирний облік його онуків як членів сім`ї військовослужбовця.
З листа Київського обласного військового комісаріату МОУ позивачу було роз`яснено, що згідно вимог наказу МОУ від 26 травня 2014 року №333 «Про затвердження Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України», зміни в послужні списки офіцерів і прапорщиків, звільнених з військової служби не вносяться.
З листа Головного КЕУ від 20 березня 2020 року №303/4/528 вбачається, що в особовій справі ОСОБА_1 значиться лише чотири особи: особисто позивач, його дружина, син та дочка.
Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову та визнаючи членами сім`ї звільненого в запас військовослужбовця старшого прапорщика запасу ОСОБА_1 його онуків: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , суд першої інстанції виходив з того малолітні ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є членами сім`ї військовослужбовця, звільненого з військової служби у запас, а тому мають право перебувати разом з ним на квартирному обліку у ВЧ НОМЕР_1 .
Зазначене у повній мірі відповідає наданому Конституційним Судом України роз`ясненню визначення поняття «член сім`ї».
З висновками суду першої інстанції колегія суддів погоджується, оскільки вони ґрунтуються на матеріалах справи, а також узгоджуються з вимогами чинного законодавства з огляду на наступне.
Відповідно до положення ст.12 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у межах норм і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом Української РСР, іншими законами, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно п.1 та п.3 розділу VI Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затвердженої наказом МОУ від 26 травня 2014 року №333 передбачено, що житловими приміщеннями для постійного проживання забезпечуються військовослужбовці та члени їх сімей, які відповідно до вимог статті 12 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» набули права та не забезпечувалися постійним житлом протягом усього часу проходження військової служби і мають календарну вислугу на військовій службі 20 років і більше, зареєстровані в населеному пункті дислокації військової частини, в якій військовослужбовець проходить службу та перебуває на відповідному обліку. 
Облік військовослужбовців та членів їх сімей, які потребують поліпшення житлових умов ведеться в житлових комісіях військових частин (об`єднаних житлових комісіях), військових комісаріатах та КЕУ, КЕВ (КЕЧ) району.
У відповідності з п.4 розділу VI Інструкції для зарахування на облік військовослужбовець подає командиру військової частини рапорт, який реєструється у службі діловодства військової частини. 
До рапорту додаються документи, передбачені Порядком забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2006 року №1081, а також витяг з послужного списку військовослужбовця. 
Зазначені документи направляються командиром до житлової комісії військової частини (об`єднаної житлової комісії) для прийняття рішення про зарахування на облік.
На кожного військовослужбовця, зарахованого на облік, оформлюється облікова справа. До облікової справи додаються документи, передбачені Порядком забезпечення житловими приміщеннями, а також витяг з наказу командира військової частини та копія протоколу житлової комісії військової частини (об`єднаної житлової комісії) про зарахування на облік (пункт 11 розділу VI Інструкції).
Пунктом 13 розділу VI Інструкції встановлено, що у разі зміни у військовослужбовця складу сім`ї, набуття права на отримання житла в першочерговому чи позачерговому порядку, поліпшення житлових умов тощо військовослужбовець доповідає про це командиру військової частини письмовим рапортом та надає копії відповідних документів. 
Житлова комісія військової частини (об`єднаної житлової комісії) розглядає надані документи та приймає рішення про внесення змін до облікової справи. 
Розгляд питання про внесення відомостей до облікової справи щодо членів сім`ї військовослужбовця здійснюється після внесення відомостей у встановленому порядку до особової справи військовослужбовця. 
Про внесення відомостей до облікової справи житлова комісія військової частини (об`єднаної житлової комісії) інформує у встановленому порядку КЕУ, КЕВ (КЕЧ) району.
Відповідно до п.2.7 Інструкції з організації обліку особового складу Збройних сил України, затвердженої наказом МОУ від 26 травня 2014 року, зарахування особового складу до списків військової частини і виключення зі списків, а також внесення в облікові документи змін, які відбулися в персональних облікових даних військовослужбовців і працівників, крім освіти, реєстрації (розірвання) шлюбу, народження дітей, здійснюються тільки на підставі наказів по стройовій частині. 
У разі зміни прізвища, імені, по батькові, дати народження військовослужбовця і працівника про це оголошується в наказі по стройовій частині на підставі документів, виданих органами РАЦС. 
Наказ по стройовій частині на офіцерів, осіб рядового, сержантського і старшинського складу видається тільки після видачі наказу по особовому складу в порядку, установленому пунктом 11.3 глави 11 цього розділу. 
Зміни в облікових даних особового складу, викладені в наказі по стройовій частині, повинні бути занесені до облікових документів штабу і підрозділів не пізніше наступного дня після підписання наказу по стройовій частині.
Відповідно до ч.2 та ч.4 ст.3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. 
Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.
За змістом абзацу 4 та 5 пункту 6 мотивувальної частини рішення, пункт 1 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року №5-рп/99 (справа №1-8/99) якщо дорослі діти чи батьки мають чи створюють власні сім`ї то члени їх сімей набувають право на рівні з іншими членами сім`ї військовослужбовця. 
Членами сім`ї військовослужбовця є також особи природа яких визначається кровними (родинними) зв`язками до яких належать зокрема і близькі родичі а саме: рідні брати, сестри, онуки, дід, баба.
Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Статтею 78 ЦПК України визначено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Стаття 80 ЦПК України визначає, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Частинами 1,2 ст.83 ЦПК України передбачено подання доказів сторонами та іншими учасниками справи безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатись до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.
Як передбачено ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дав належну оцінку зібраним доказам, вірно послався на закон, що регулює спірні правовідносини, дійшов до обґрунтованого висновку про часткове задоволення позову.
Колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції відповідають обставинам справи, які судом установлені відповідно до вимог процесуального закону, а також узгоджуються з нормами матеріального права, які судом правильно застосовані.
Справа судом розглянута повно та об`єктивно. Норми матеріального і процесуального права застосовано вірно.
За правилами частини першої-третьої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. 
Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Тлумачення вказаної норми процесуального права дає підстави дійти висновку про те, що апеляційним судом справа переглядається лише в межах доводів апеляційної скарги за наявними в ній і додатково поданими доказами.
Рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання за малолітніми ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 права на отримання грошової компенсації за належне їм для отримання житлове приміщення як таких, що перебувають на квартирному обліку не оскаржувалось, а тому апеляційним судом не переглядалось.
В решті викладені у рішенні висновки відповідають обставинам справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому апеляційна скарга підлягає відхиленню, а рішення суду першої інстанції залишенню без змін.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст.367,374,375,381-384 ЦПК України, суд, -
  
постановив:
 
Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 залишити без задоволення.
Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2021 року залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Повний текст постанови складений 30 вересня 2021 року.

Суддя-доповідач                                                      К.П. Приходько

Судді                                                                         Т.О. Писана

С.О. Журба