ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2021 року	 	Справа № 380/10898/21 пров. № А/857/14609/21	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Большакової О.О., Затолочного В.С.,
розглянувши у порядку письмового провадження в м.Львові справу за позовом Приватного підприємства «Алекслегно» до Головного управління ДПС у Львівській області та Державної податкової служби України про скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою Приватного підприємства «Алекслегно» на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 22 липня 2021 року (суддя Кухар Н.А., м.Львів),

ВСТАНОВИВ:

06.07.2021 Приватне підприємство «Алекслегно» (далі – ПП) звернулося до суду із позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі – Головне управління) та Державної податкової служби України (далі – ДПС) в якому просило:
визнати протиправним та скасувати рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі – Комісія, ЄРПН, Реєстр відповідно) про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 30.06.2020 №1679533/32638942 (далі – Рішення);
визнати протиправним та скасувати рішення ДПС від 07.06.2021 №25440/32638942/2 про залишення в силі Рішення (далі – Рішення-1);
зобов`язати ДПС зареєструвати в ЄРПН податкову накладну від 09.05.2020 №366 (далі – ПН) датою її фактичної подачі, а саме 09.05.2020.
Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 22 липня 2021 року позовну заяву ТОВ повернуто особі, що її подала.
Не погодившись із постановленою ухвалою, її оскаржив позивач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить таку скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В доводах апеляційної скарги вказує, що позивачем дотримано строк звернення до суду в межах розглядуваної категорії справ, який обчислюється тримісячним строком після отримання Рішення-1 за результатами адміністративного оскарження Рішення.
Відповідачі відзиву на апеляційну скаргу не подали.
У відповідності до частини другої статті 312 КАС апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3 (повернення заяви позивачеві (заявникові)) 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Переглянувши справу за наявними у ній матеріалами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції з посиланням на те, що з 06.08.2020 процесуальним законом не передбачено продовження процесуальних строків звернення до адміністративного суду на період дії карантину дійшов висновку, що наведені причини поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду, вказані в клопотанні позивача, не можуть бути визнані судом поважними, оскільки позивачем не доведено обставини, які об`єктивно унеможливлювали своєчасне звернення до суду, у визначений законом строк.
Такі висновки суду першої інстанції не можуть бути взяті судом апеляційної інстанції до уваги, з огляду на наступне.
З матеріалів справи видно, що ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 12 липня 2021 року позовну заяву ПП залишено без руху через те, що до позовної заяви не додано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням поважності причин його пропуску, а також документа про сплату судового збору та надано десятиденний строк для усунення недоліків вказаної позовної заяви з дня вручення копії цієї ухвали (а.с.7-8).
20.07.2021 на адресу суду першої інстанції позивачем подана заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду в якій зазначено, що оскаржуване Рішення отримано ПП 01.07.2020. За наслідками адміністративного оскарження 08.06.2021 отримано Рішення-1 та в межах тримісячного строку від цієї дати звернувся до суду з цим позовом. Крім того, також послався на норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»  (далі – Закон № 540-IX) та пункту 52-8 підрозділ 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України (далі – ПК).
Також скаржником подано заяву про усунення недоліків попередньо поданої позовної заяви та долучено платіжне доручення  про сплату судового збору від 16.07.2021 №2806.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами.
Згідно із частиною першою статті 122 КАС (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, КАС встановлено скорочений строк звернення до суду.
Так, відповідно до частини четвертої статті 122 КАС якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Як уже зазначено, частина перша статті 122 КАС передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.
Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є ПК.
Статтею 56 ПК визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 ПК визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.
Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК встановлено, що за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.
Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.
Дослідження змісту аналізованих приписів статей ПК та статті 122 КАС вказує на те, що на сьогодні є підхід, відповідно до якого строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки. При цьому є різні правові режими щодо оскарження податкових повідомлень-рішень і рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань та інших рішень контролюючих органів, що не пов`язані з їх нарахуванням, саме в частині різної тривалості скорочених строків оскарження при попередньому використанні досудового порядку вирішення спору.
Спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК не визначені/
Різниця природи рішень контролюючого органу (щодо нарахування грошових зобов`язань або інші рішення) об`єктивно здатна впливати та зумовлювати різницю в підходах щодо встановлення строків звернення до суду про їх оскарження.
Застосування скорочених строків звернення при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи - платника податків та у діяльності суб`єктів владних повноважень - контролюючих органів, що кореспондується із встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку й оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів в межах процедури адміністративного оскарження, у той час, як скорочені строки забезпечують досягнення зазначеної мети й завдань функціонування податкової системи держави.
Із прийняттям чинної редакції КАС та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:
а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;
б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.
Вказані висновки щодо застосування строку звернення до суду у розглядуваній категорії викладені у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11 жовтня 2019 року у справі №640/20468/18.
Відповідно до матеріалів справи, оскаржене Рішення датовано 30.06.2020, скарга на вказане Рішення в адміністративному порядку подана 31.05.2021 і за результатами її розгляду ДПС 07.06.2021 прийнято Рішення-1, до суду позивач звернувся з позовом 06.07.2021, тобто з дотриманням тримісячного строку з дня вручення скаржнику Рішення-1 за результатами розгляду його скарги на Рішення.
Згідно з частиною першою статті 171 КАС суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Частиною шостою статті 161 КАС передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
За змістом пункту 9 частини четвертої статті 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Зважаючи на те, що звернення до суду з позовом про оскарження Рішення пов`язане з можливістю стороною оскаржити вказане Рішення в адміністративному порядку, що передбачено нормами ПК та після процедури адміністративного оскарження звернутися протягом трьох місяців з дня отримання Рішення-1, то ПП не пропущено трьох місячний строк звернення до суду у вказаній категорії справ.
Вирішуючи питання про пропуск строку звернення до суду, суд першої інстанції залишив поза увагою вказані обставини та послався лише норми Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон № 731-IX) згідно яким кінцевим строком дії пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення`КАС, в редакції Закону №540-ІХ, яким передбачалось продовження процесуальних строків на період дії карантину, в тому числі строку звернення до адміністративного суду, є 06.08.2020 з чого і дійшов висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду, однак не дав оцінки спірним правовідносинам в межах дотримання строку передбаченого частиною четвертою статті 122 КАС, а відтак дійшов безпідставного висновку про необхідність повернення позовної заяви.
Відповідно до пунктів 3, 4 частини першої статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Підсумовуючи, суд апеляційної інстанції приходить до переконання про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання. Відтак, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до цього ж суду для продовження її розгляду по суті.
Керуючись статтями 308, 311, 312, 315, 319, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Алекслегно» задовольнити.
Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 22 липня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	О. О. Большакова 	
 	 	В. С. Затолочний  	
Повне судове рішення складено 15 грудня 2021 року.