П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 420/2388/19	

Головуючий в 1 інстанції: Завальнюк І.В.
ухвала суду першої інстанції прийнята
у м. Одеса, 01 червня 2021 року
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:                                                    Танасогло Т.М.,
суддів:                                                             Бітова А.І., Ступакової І.Г. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані» на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 01 червня 2021 року в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ ТРАНС КОМПАНІ» до Приморської ДПІ Південного управління у м. Одесі ГУ ДФС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області, про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В :
22.04.2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані» звернулось до суду першої інстанції з адміністративним позовом до Приморської ДПІ Південного управління у м. Одесі ГУ ДФС в Одеській області, в якому просило визнати протиправними дії відповідача щодо неприйняття податкової декларації з податку на додану вартість за грудень 2018 року з додатками 1, 2, 5, поданої ТОВ "Прайм Транс Компані".
14.06.2019 року та 19.07.2019 року, позивачем збільшувались позовні вимоги та в кінцевому варіанті позивачем заявлено до Приморської ДПІ Південного управління у м. Одесі ГУ ДФС в Одеській області та Головного управління ДФС в Одеській області наступні вимоги: - визнати протиправними дії Приморської ДПІ Південного управління у м. Одесі ГУ ДФС в Одеській області щодо неприйняття податкової декларації з податку на додану вартість за грудень 2018 року з додатками 1, 2, 5, поданої ТОВ "Прайм Транс Компані"; - визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС в Одеській області від 10.06.2019 року № 0000451202; - зобов`язати ГУ ДФС в Одеській області внести в Реєстр заяв про повернення сум бюджетного відшкодування дані щодо узгодження сум бюджетного відшкодування ТОВ «Прайм Транс Компані» в розмірі 18 904 575 грн.; - визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС в Одеській області від 11.07.2019 № 0000571202; - зобов`язати ГУ ДФС в Одеській області внести в Реєстр заяв про повернення сум бюджетного відшкодування дані щодо узгодження сум бюджетного відшкодування ТОВ «Прайм Транс Компані» в розмірі 30 728 203 грн.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2019 року позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС в Одеській області від 10.06.2019 року № 0000451202.
Зобов`язано Головне управління ДФС в Одеській області внести в Реєстр заяв про повернення сум бюджетного відшкодування дані щодо узгодження сум бюджетного відшкодування Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані» в розмірі 18 904 575 грн. (вісімнадцять мільйонів дев`ятсот чотири тисячі п`ятсот сімдесят п`ять грн.).
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС в Одеській області від 11.07.2019 № 0000571202.
Зобов`язано Головне управління ДФС в Одеській області внести в Реєстр заяв про повернення сум бюджетного відшкодування дані щодо узгодження сум бюджетного відшкодування Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані» в розмірі 30 728 203 грн. (тридцять мільйонів сімсот двадцять вісім тисяч двісті три грн.).
В іншій частині позовних вимог відмовлено.
Вказане рішення було оскаржено податковим органом в апеляційному порядку.
Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2020 рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 серпня 2019 року скасовано та прийнято нову постанову, якою провадження в частині позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані» до Приморської ДПІ Південного управління у м. Одесі ГУ ДФС в Одеській області про визнання протиправними дій Приморської ДПІ Південного управління у м. Одесі ГУ ДФС в Одеській області щодо неприйняття податкової декларації з податку на додану вартість за грудень 2018 року з додатками 1, 2, 5, поданої ТОВ "Прайм Транс Компані" закрито на підставі п. 7 ч. 1ст. 238 КАС України; позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 10.06.2019 року № 0000451202 та від 11.07.2019 року № 0000571202, а також щодо зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області внести в Реєстр заяв про повернення сум бюджетного відшкодування дані щодо узгодження сум бюджетного відшкодування ТОВ «Прайм Транс Компані» в розмірі 18 904 575 грн. та в розмірі 30 728 203 грн. залишено без розгляду на підставі п. 7 ч. 1ст. 240 КАС України.
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддівКасаційного адміністративного суду від 28.04.2021 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані» залишено без задоволення, а постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2020 - без змін.
03.12.2020 до суду від ГУ ДПС в Одеській області до Одеського окружного адміністративного суду надійшла заява в порядку ст. 380 КАС України про поворот виконання рішення ООАС від 23.08.2019 № 420/2388/19 в частині узгодження сум бюджетного відшкодування ПДВ ТОВ «Прайм Транс Компані» у загальному розмірі 49  632  778 грн. та зобов`язання ТОВ «Прайм Транс Компані» повернути кошти у розмірі 49  632  778 грн. до Державного бюджету на р/р, відкритий у ГУ ДКС України в Одеській області.
В свою чергу, 27.05.2021р. вхід. № 27221/21 представником ТОВ «Прайм Транс Компані» до суду першої інстанції було подано заяву про зупинення розгляду заяви Головного управління ДПС в Одеській області про поворот виконання рішення від 23.08.2019р. № 420/2388/19 в частині узгодження сум бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та повернення коштів до Державного бюджету до набрання чинності судових рішень по справі № 420/13503/20 та №420/13504/20.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 01 червня 2021 року, в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані» про зупинення розгляду заяви Головного управління ДПС в Одеській області про поворот виконання рішення суду відмовлено.Заяву Головного управління ДПС в Одеській області про поворот виконання рішення суду задоволено.Допущено поворот виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2019 у справі № 420/2388/19 в частині узгодження сум бюджетного відшкодування ПДВ ТОВ «Прайм Транс Компані» у загальному розмірі 49 632 778 грн. (сорок дев`ять мільйонів шістсот тридцять дві тисячі сімсот сімдесят вісім гривень).Зобов`язано ТОВ «Прайм Транс Компані» повернути кошти у розмірі 49 632 778 грн. (сорок дев`ять мільйонів шістсот тридцять дві тисячі сімсот сімдесят вісім гривень) до Державного бюджету на розрахунковий рахунок Головного управління ДПС в Одеській області, відкритий у Головному управління ДКС України в Одеській області.
Не погоджуючись з вказаною вище ухвалою, ТОВ «Прайм Транс Компані» звернулось до суду з апеляційною скаргою, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу від 01.06.2021р. та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні заяви Головного управління ДПС в Одеській області про поворот виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2019р. по справі № 420/2388/19.
В обґрунтування скарги, посилаючись на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 28.08.2018р. по справі № 810/2040/15, апелянт вказує, що приймаючи ухвалу від 01.06.2021р. про поворот виконання рішення у цій справі, суд першої інстанції не врахував, що предметом заявленого позову було скасування рішення суб`єкта владних повноважень та зобов`язання вчинити певні дії, а не стягнення грошових коштів чи іншого майна, фактично саме за цим судовим рішенням сторонами не було отримано чи стягнуто грошових коштів чи іншого майна, відсутні боржник та стягувач, а отже відсутній предмет правового регулювання статтею 380 КАС України. 
Колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження відповідно до приписів ст. 311 КАС України.
Згідно з ч.ч. 1,3 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується наявними в матеріалах справи письмовими доказами, на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2019 по даній справі № 420/2388/19, Головним управлінням ДПС в Одеській області 05.11.2019р. проведено бюджетне відшкодування податку на додану вартість на рахунок ТОВ «Прайм Транс Компані» в загальному розмірі 49  632 778 грн., що підтверджується витягом з інтегрованої картки платника податку на додану вартість підприємства за 2019 рік.
В свою чергу, у зв`язку із скасуванням постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2020 рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 серпня 2019 року по даній справі, на теперішній час відсутнє судове рішення щодо узгоджених контролюючим органом за наслідком проведення перевірок сум бюджетного відшкодування ПДВ, прийняте на користь ТОВ «Прайм Транс Компані», яке набрало законної сили.
Задовольняючи заяву Головного управління ДПС в Одеській області про поворот виконання судового рішення у даній справі, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки судове рішення, на підставі якого податковим органом було проведено бюджетне відшкодування сум податку на додану вартість на рахунок ТОВ «Прайм Транс Компані» у сумі 49  632  778,00 грн. за наслідками апеляційного та касаційного перегляду було скасовано після проведення процедури бюджетного відшкодування, суми податку на додану вартість у розмірі 49632778 грн. не набули статусу узгоджених, відтак наявні підстави для застосування повороту виконання судового рішення передбаченого ст. 380 КАС України.
Колегія суддів надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції з приводу прийнятої ухвали за наслідками розгляду заяви податкового органу про поворот виконання рішення суду у даній справі, виходить з наступного.
Питання повороту виконання судових рішень визначені статтею 380 КАС України. Суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.
Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо при новому розгляді справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.
Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі (частина третя).
Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції (частина сьома).
Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи за результатами перегляду рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням.
Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 2 листопада 2011 року у справі №13-рп/2011, поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.
Отже, інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.
Тобто, за допомогою інституту повороту, виконання судового рішення, яке було скасоване або змінене, зокрема, у такий спосіб, що стягувач повинен повернути боржнику те, що він отримав за таким судовим рішенням.
При цьому, згідно із ч. 5 ст. 380 КАС України до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним виконавцем.
Статтею 381 КАС України встановлено особливості повороту виконання в окремих категоріях адміністративних справ.Поворот виконання рішення про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи,рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.
В силу вимог п. 200.12 ст. 200 ПК України, у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.
У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини зобов`язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків.
Як було встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами у справі, на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2019р. по даній справі Головним управлінням ДПС в Одеській області 05.11.2019р. до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість було внесено заяву ТОВ «Прайм Транс Компані» про бюджетне відшкодування та як наслідок проведено бюджетне відшкодування податку на додану вартість на рахунок ТОВ «Прайм Транс Компані» в загальному розмірі 49 632 778 грн.
На підтвердження зазначеного, до матеріалів справи заявником було надано витяг з інтегрованої картки платника податку на додану вартість підприємства ТОВ «Прайм Транс Компані» за 2019 рік.
В подальшому, як було зазначено вище апеляційним судом, постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2020р., рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 серпня 2019 року по даній справі було скасовано.
Отже, наразі відсутнє судове рішення щодо узгоджених контролюючим органом за наслідком проведення перевірок сум бюджетного відшкодування ПДВ, прийняте на користь ТОВ «Прайм Транс Компані», яке набрало законної сили.
Враховуючи викладене, судова колегія вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції щодо наявності у даному випадку підстав для повороту виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.19 по справі № 420/2388/19 щодо суми бюджетного відшкодування ПДВ ТОВ «Прайм Транс Компані» у загальному розмірі 49 632 778 грн та зобов`язання ТОВ «Прайм Транс Компані» повернути кошти у розмірі 49 632 778 грн до Державного бюджету на р/р, відкритий у ГУ ДКС України в Одеській області.
При цьому, судом першої інстанції було доцільно враховано, що станом на дату подачі заяви про поворот виконання рішення останнє не набуло статусу «остаточного» у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки позивач, не погоджуючись із рішенням апеляційного суду, який скасував вже виконане судове рішення суду першої інстанції, оскаржив його до касаційного суду. Зокрема із цих підстав судом першої інстанції було зупинено розгляд заяви до повернення справи з касаційного суду до суду першої інстанції.
Водночас, у зв`язку із прийняттям ВС/КАС України остаточного рішення по цій справі, яке не підлягає подальшому оскарженню, правовідносини набули статусу «вирішених», що в свою чергу свідчить про відсутність будь-яких перешкод для вирішення питання про поворот виконання рішення.
Колегія суддів оцінює критично твердження ТОВ «Прайм Транс Компані» про необхідність зупинення розгляду порушеного податковим органом питання про поворот виконання судового рішення від 23.08.19 по справі № 420/2388/19 до розгляду судових спорів, у яких підприємством позивача оскаржуються податкові повідомлення-рішення від 10.06.2019 № 0000451202 та від 11.08.2019 № 0000571202, позаяк Товариством фактично ставиться у залежність вирішення цього питання від судових розсудів у окремих самостійних судових провадженнях, адже вказані вище податкові повідомлення-рішення. що були предметом поданих позивачем заяв про збільшення позовних вимог, які винесені відповідачем вже після звернення позивача до суду з первісними позовними вимогами, є самостійним предметом судового оскарження.
Відтак, як вірно зауважив суд попередньої інстанції, таке правозастосування не є дозволеним, аджестворює штучну пов`язаність та залежність двох незалежних та незавершених судових процесів, із процесуальним наслідком скасування виконаного рішення суду першої інстанції.
До того ж, у випадку задоволення позовних вимог по справах №№ 420/13503/20, 420/13504/20 та скасування відповідних податкових повідомлень-рішень, якими Товариство позбавлено від`ємного значення з ПДВ, набуття позивачем відповідних прав відбудеться з інших причин, а саме на підставі окремих судових рішень у зазначених справах, ухвалених з певних мотивів.
Таким чином, «збереження» на певний періодрезультату судового провадження, результатом якого стало скасування судами вищої інстанції виконаного рішення суду першої інстанції, без повороту його виконання до надання оцінки такому «фактичному результату» в інших судових провадженнях не відповідає меті захисту прав та інтересів учасників спірних правовідносин, так як лише ускладнить відповідні процеси в податковому обліку та їх реалізацію, про що вірно зазначив суд першої інстанції.
Окрім того, збереження стану виконаного рішення, яке скасовано вищою інстанцію з підстав порушення норм процесуального права, що в силу прямих приписів КАС України є обов`язковою підставою для скасування судового рішення, не може бути поставленим у залежність від фактичного вирішення спорів по суті, з метою чого позивач й реалізував своє право на повторне звернення за судовим захистом.
З урахуванням встановлених спірних обставин,колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані» про зупинення розгляду заяви Головного управління ДПС в Одеській області про поворот виконання рішення необґрунтованою та не підлягаючою до задоволення.
Посилання апелянта на те, що дії податкового органу, який своєчасно не реалізував право на апеляційне оскарження, виконав рішення у добровільному порядку, а потім майже через рік повторно його оскаржив, суперечать принципу юридичної визначеності, що підтверджується практикою ЄСПЛ, у даному випадку не впливає на вирішення питання про поворот виконання рішення, про що було вірно наголошено судом першої інстанції у своїй ухвалі.
В той же час, внаслідок набуття рішенням суду статусу «остаточного», питання про поворот виконання судового рішення повністю узгоджується з положеннями ст. 380 КАС України.
На думку колегії суддів судом першої інстанції при вирішенні даного питання вірно враховано, що згідно п. 71 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Звежинський проти Польщі» позбавлення майна може бути виправданим, лише якщо воно відбувається в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом. Крім того, будь-яке втручання у право власності має відповідати критерію пропорційності.
Під час втручання необхідно дотримуватися «справедливої рівноваги» між загальними інтересами суспільства і вимогами захисту основних прав людини (рішення у справі «PressosCompaniaNaviera S. А.» та інші проти Бельгії). Цю рівновагу буде порушено, якщо людині доведеться нести надто специфічний або надмірний тягар.
Разом з тим, розглядаючи питання, які мають загальний інтерес, органи державної влади повинні діяти коректно і дуже послідовно (рішення у справі «Беєлер проти Італії»). Крім того, як охоронець громадського порядку держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.
Суд зазначає, що відповідно до статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Між тим, попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
За вказаного, право мирно володіти своїм майном не є абсолютним та може бути обмежено у передбачених законом випадках з метою здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
В свою чергу, інститут повороту виконання судового рішення є саме таким випадком, коли держава на законодавчому рівні запровадила легітимне обмеження права мирного володіння майном у випадку, якщо майно набуте особою за судовим рішенням, яке скасовано.
З огляду на встановлені обставини справи, та наведені правові норми слідує, що за допомогою інституту повороту, виконання судового рішення, яке було скасоване або змінене, зокрема, у такий спосіб, що стягувач повинен повернути боржнику те, що він отримав за таким судовим рішенням. А отже заява про поворот виконання рішення підлягає задоволенню у спосіб, зазначений у заяві, який відповідає положенням ч. 5 ст. 380 КАС України.
Посилання апелянта на правову позицією Верховного Суду, викладену у постанові від 28.08.2018р. по справі № 810/2040/15 та заперечення Товариства щодо неврахування судом першої інстанції того факту, що предметом заявленого позову було скасування рішення суб`єкта владних повноважень та зобов`язання вчинити певні дії, а не стягнення грошових коштів чи іншого майна, фактично саме за цим судовим рішенням сторонами не було отримано чи стягнуто грошових коштів чи іншого майна, відсутні боржник та стягувач, а отже відсутній предмет правового регулювання статтею 380 КАС України, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки як було вказано вище, за наслідками розгляду даної справи судом першої інстанції та на підставі прийнятого Одеським окружним адміністративним судом рішення від 23.08.2019р., податковим органом до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість було внесено заяву ТОВ «Прайм Транс Компані» та як наслідок проведено бюджетне відшкодування податку на додану вартість на рахунок ТОВ «Прайм Транс Компані» в загальному розмірі 49  632  778 грн., однак у зв`язку із скасуванням в подальшому судами апеляційної та касаційної інстанцій зазначеного рішення суду першої інстанції, сума бюджетного відшкодування не набула статусу узгодженої та виникли обставини щодо наявності підстав для повороту виконання такого рішення суду.
При цьому, апеляційний суд вважає за доцільне наголосити, що згідно з приписами Порядку ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, який безпосередньо й визначає механізм ведення Мінфіном інформаційного ресурсу Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, орган ДФС вносить до Реєстру такі дані, зокрема - найменування платника податку на додану вартість (далі - платник податку) та його індивідуальний податковий номер; дату подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - заява) на рахунок платника податку у банку, поданої у складі податкової декларації з податку на додану вартість (далі - податкова декларація) або уточнюючого розрахунку з податку на додану вартість (далі - уточнюючий розрахунок) (в разі їх подання); суму узгодженого органом ДФС бюджетного відшкодування за кожною заявою та дату її узгодження.
Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 Податкового кодексу України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.
При цьому органу Казначейства стають доступними для виконання узгоджені суми бюджетного відшкодування, зазначені в Реєстрі, які підлягають поверненню.
Проаналізувавши положення Порядку ведення реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, апеляційній суд зауважує, що процедура проведення бюджетного відшкодування за заявами підприємства, внесеними до Реєстру із зазначенням узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється шляхом перерахування органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 Податкового кодексу України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.
З огляду на все вищевикладене, оскільки згідно матеріалів справи Товариство отримало бюджетне відшкодування податку на додану вартість у загальному розмірі 49632778,00 грн., що відбулось внаслідок внесення податковим органом до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість у відповідних розмірах на підставі саме рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2019р. по справі № 420/2388/19, яке в свою чергу у подальшому було скасовано судами вищих інстанцій, наразі наявні підстави для здійснення повороту виконання такого судового рішення.
Колегія суддів наголошує, що питання про поворот виконання судових рішень виникає у зв`язку із скасуванням чи зміною вищестоящим судом виконаних постанов. Поворот виконання – це повернення позивачем відповідачеві всього одержаного ним за скасованим (зміненим) судовим рішенням.
Поворот виконання спрямований на відновлення правового становища відповідача яким було виконано таке судове рішення, яке було скасоване або змінене, що існувало до його виконання, зокрема, у такий спосіб, що сторона яка отримала відшкодування повинна повернути усе те, що було нею отримано за таким судовим рішенням.
За своєю суттю, поворот виконання рішення є забезпеченням інтересів добросовісного відповідача, який виконав судове рішення, яке, як згодом виявилося, було помилковим.
Щодо інших доводів апелянта, суд апеляційної інстанції зазначає, що вони спростовані приведеними вище обставинами та нормативно-правовим обґрунтуванням.
Згідно із п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "RuizTorija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Таким чином, суд переглянувши, у межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, ретельно дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення відповідно довимог матеріального та процесуального права.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає вказану апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись ст. ст. 241-243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 328, 329, 380 КАС України, апеляційний суд, –
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайм Транс Компані»- залишити без задоволення.
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 01 червня 2021 року у справі №420/2388/19- залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя 	 	Танасогло Т.М.	
Судді	    	Бітов А.І.    Ступакова І.Г.