ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

30 листопада 2021 року 	м. Дніпро	справа № 280/1455/21	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Головко О.В. (доповідач),
                               суддів:  Суховарова А.В., Ясенової Т.І.,     
за участю секретаря судового засідання Замкової А.О. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 30 червня 2021 року (суддя Стрельнікова Н.В.) в адміністративній справі  
за позовом  ОСОБА_1 
до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області
про визнання протиправними дій та рішення, поновлення на службі, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить: визнати протиправним рішення начальника ГУНП в Запорізькій області Лушпієнка М.М., оформлене наказом № 1335 від 10.09.2020 «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади та скасувати його;  визнати рішення начальника ГУНП в Запорізькій області Лушпієнка М.М., оформлене наказом № 374 о/с від 21.09.2020 «По особовому складу», яким старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції на підставі п. 6 ч. 1  ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», протиправним;  поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді старшого лейтенанта поліції, дільничного офіцера поліції сектору превенції Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області. Застосувати негайне виконання рішення в частині поновлення на службі в поліції;  у зв`язку з реорганізацією Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області у Відділення поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області поновити позивача на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції Відділення поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області;  зобов`язати відповідача виплатити заробітну плату позивачеві за час вимушеного прогулу.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 30 червня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, його висновки не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Зазначає, що наказ про звільнення  не містить обґрунтовані підстави його прийняття, відповідачем не доведено належними доказами наявність в діях позивача дисциплінарного проступку.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків. 
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 на час звільнення відповідно до наказу ГУНП в Запорізькій області від 21.09.2020 № 374 о/с обіймав посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області.
До відповідача надійшла інформація щодо складання відносно ОСОБА_1 24.08.2020 протоколів серії ДПР18 № 031782, серії ДПР18 № 411086  про адміністративне правопорушення, передбачене  ст. 124 КУпАП  (порушення  правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів), передбачене ч. 1  ст. 130 КУпАП  (керування транспортним засобом особою в стані алкогольного сп`яніння) відповідно, а також про винесення постанов серії ЕАМ № 3025751 за ч. 1  ст. 126 КУпАП  (керування транспортним засобом особою без чинного страхового полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів) та серії ЕАМ № 3025747 за ч. 2  ст. 126 КУпАП  (керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом, а також без чинного страхового полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів).
Згідно з наказом Начальника ГУНП в Запорізькій області  № 1251  від  25.08.2020 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію з метою перевірки отриманої інформації. 
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 15.06.2020 № 1144 продовжено строк проведення службового розслідування на один місяць.
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 10.09.2020 № 4173/01/3-20, в якому зафіксовано встановлені обставини події, зокрема,  вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в керуванні 23.08.2020 о 22.06 мотоциклом «SUZUKI GSR - 600» в стані алкогольного сп`яніння, без посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії та без чинного страхового поліса обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, у зв`язку з чим, враховуючи вимоги пунктів 1-2 частини 6 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України рекомендовано  застосувати  до дільничного офіцера поліції сектору превенції Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Наказом начальника ГУНП в Запорізькій області № 1335 від 10.09.2020   до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, в якому викладені обґрунтовані мотиви його прийняття.
Згідно з наказом ГУНП в Запорізькій області від 21.09.2020 № 374 о/с позивача звільнено зі служби з 21 вересня 2020 року.
Надаючи оцінку правомірності оскаржуваних наказів в частині ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до пунктів 1, 2 частини 1  статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень  Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Пунктом 6 частини 1  статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» службова дисципліна - дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. 
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно зі ст. 12 Закону дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. 
Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
За приписами стаття 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, за приписами якого службове розслідування призначається за наявності даних, зокрема, про ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право, зокрема, надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом, зокрема: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Аналіз наведених норм права та встановлених обставин справи дає можливість дійти висновку, що відповідачем було призначено та проведено службове розслідування відповідно до вимог закону.
Щодо доводів апелянта про спростування факту вчинення ним адміністративного правопорушення в судовому порядку, а також не доведення з боку відповідача наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, суд апеляційної інстанції зазначає, що підставою для прийняття оскаржуваних наказів стали встановлені в ході службового розслідування обставини щодо керування ОСОБА_1 транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння та без законного права на таке керування. Встановлені обставини підтверджуються належними доказами, які додані відповідачем до відзиву на позовну заяву (результати дослідження на алкогольне сп`яніння, показання свідків та посадових осіб поліції, водійським посвідчення ОСОБА_1 ). При цьому судовими рішеннями, на які посилається апелянт, лише встановлено відсутність вини останнього у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди, проте не спростовуються обставини, які лягли в основу прийняття оскаржуваних рішень відповідача.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що з аналізу вищенаведених нормативно-правових актів випливає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція викладена й у постановах Верховного Суду: від 05.05.2019 у справі № 825/1902/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 26.01.2021 № 2140/1342/18.
Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення останнім дисциплінарного проступку у вигляді грубого порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника поліції, особиста недисциплінованість ОСОБА_1 , нехтування вимогами чинного законодавства, що прямо передбачено в наказі від 10.09.2020 № 1335, на підставі якого, в свою чергу, прийнятий кадровий наказ № 374 о/с від 21.09.2020. 
Як зазначалося вище, наказ № 1335 містить ґрунтовні підстави для його прийняття. 
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що чинне законодавство покладає на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.
Таким чином позивач був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції. 
З огляду на встановлені в ході службового розслідування обставини, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним, адже оцінка дій ОСОБА_1 була проведена відповідачем на підставі матеріалів дисциплінарного провадження, в яких зафіксовані обставини, що свідчать про порушення позивачем вимог чинного законодавства.
Враховуючи сукупність викладених обставин, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову ОСОБА_1 .
Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
Рішення суду першої інстанції ухвалене з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.
          
                              Керуючись ст.ст. 243, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

п о с т а н о в и в :

                              Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 30 червня 2021 року в адміністративній справі № 280/1455/21 залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з 30 листопада 2021 року та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови. 
          Повна постанова складена 30 листопада 2021 року.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров 

                               суддя                                                                      Т.І. Ясенова