ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2021 р. 	Справа № 520/2582/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Катунова В.В.
суддів: Чалого І.С. ,  Ральченка І.М. 
за участю секретаря судового засідання  Ігнатьєвої К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.07.2021, суддя Рубан В.В.,  61022, м. Харків, майдан Свободи, 6, повний текст складено 27.07.21 по справі № 520/2582/21
          за позовом            ОСОБА_1  
          до           Головного управління Держпраці у Харківській області                   
          про визнання протиправними та скасування висновку і наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
ВСТАНОВИВ:
Позивач,   ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до  Головного управління Держпраці у Харківській області, в якому, з урахуванням уточнень, просив суд:
1) визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 , який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затверджений наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 10.12.2020№1958;
2) визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпраці у Харківській області від 10.12.2020 №1958 в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 ;
3) визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпраці у Харківській області №08-03/393 від 14.12.2020 про звільнення ОСОБА_1 ;
4) скасувати наказ Головного управління Держпраці у Харківській області «Про виконання наказу Головного управління від 14.12.2020 №08- 03/393 «Про звільнення ОСОБА_2 » №08- 03/418 від 28.12.2020;
5) поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку Головного управління Держпраці у Харківські області, а у випадку із можливою зміною структури та штатного розпису Головного управління Держпраці у Харківській області, на посаді, яка є рівнозначною посадою, яку займав ОСОБА_1 до моменту звільнення.
6) стягнути з Головного управління Держпраці у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з дня звільнення 28.12.2020 року по день поновлення на посаді.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуваними наказами Головного управління Держпраці у Харківській області №08-03/393 від 14.12.2020 про звільнення ОСОБА_1 та  №08- 03/418 від 28.12.2020  «Про виконання наказу Головного управління від 14.12.2020 №08- 03/393 «Про звільнення ОСОБА_2 »  позивача звільнено з посади у зв`язку з отриманням державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2020 році. Вважає, що висновок з негативною оцінкою прийнято з порушенням норм встановлених Законом України «Про державну службу» та Типовим порядком, принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості. Вказує про наявність двох різних результатів виконання завдань, не врахування при оцінюванні результатів виконання завдань перебування ним 141 день у 2020 році на лікарняному, у відпустці без збереження заробітної плати, у зв`язку з недопущенням розповсюдження COVID-19, знаходженні у тарифній відпустці та переведення на дистанційне виконання службових обов`язків, про порушення відповідачем процедури ознайомлення позивача з результатами оцінювання службової діяльності. Зазначає, що оцінка, за результатами оцінювання службової діяльності позивача у 2020 році, не відповідає критеріям виставлення балів згідно з додатком 4 до Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців,  затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.07.2021 адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління Держпраці у Харківській області, які займають посади державної служби категорії "Б" і "В" у 2020 році, затверджений наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 10.12.2020 №1958, в частині оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 .
Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Держпраці у Харківській області від 10.12.2020 №1958 в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 .
Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Держпраці у Харківській області від 14.12.2020 року №08-03/393  про звільнення ОСОБА_1 .
Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Держпраці у Харківській області від 28.12.2020 року № 08-03/418 "Про виконання наказу Головного управління від 14.12.2020 № 08- 03/393 “Про звільнення ОСОБА_2 ”.
Поновлено ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку управління нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківські області. 
Стягнуто з Головного управління Держпраці у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 66 794  (шістдесят шість тисяч сімсот дев`яносто чотири) грн. 76 коп. за період з 29.12.2020 року по 21.07.2021 року включно, з відрахуванням обов`язкових податків, платежів та зборів.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Харківській області (вул. Алчевських, буд. 40,м. Харків,61002, 39779919) на користь ОСОБА_1  ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) витрати по оплаті судового збору у розмірі 1816 (одна тисяча вісімсот шістнадцять) грн.
В іншій частині позовні вимоги залишено без задоволення.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення в цій частині, та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на  неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи,  недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Зокрема, апелянт зазначає, що спірні рушення та накази, винесено на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначений нормами  Закону України «Про державну службу» та інших підзаконних нормативних актів, а також з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття відповідного рішення, а тому підстави для їх скасування відсутні.   
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Відповідно до ч.4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судовим розглядом встановлено, що згідно з наказом Головного управління Держпраці у Харківській області №08-03/211 від 01.07.2019 ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного інспектора відділу нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку управління нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківські області зі збереженням 9 рангу державного службовця в межам категорії "В" посад держаної служби.
Безпосереднім керівником позивача визначені 5 завдань, а також ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності позивача на 2020 рік, строком виконання протягом звітного періоду, з якими позивач ознайомлений під підпис.
Наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 07.10.2020 № 1587, зокрема, затверджено список державних службовців, які підлягають оцінюванню результатів діяльності у 2020 році, графік визначення результатів виконання завдань державними службовцями які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" у 2020 році.
В зв`язку з тимчасовою відсутністю позивача на робочому місці, 15.10.2020 його безпосереднім керівником проведено визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди, відповідно до яких він отримав негативну оцінку. 
Про вказане начальником відділу персоналу складений висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління Держпраці у Харківській області, які займають посади державної служби категорії "Б" і "В" у 2020 році,  затверджений наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 10.12.2020 №1958, згідно якого ОСОБА_1 отримав негативну оцінку.
14.12.2020р. наказом Головного управління Держпраці у Харківській області № 08/03/393 ОСОБА_1 звільнено з посади головного державного інспектора відділу нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку управління нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківські області у зв`язку із отриманням державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону "Про державну службу".
Наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 28.12.2020 року № 08-03/418 "Про виконання наказу Головного управління від 14.12.2020 № 08- 03/393 “Про звільнення ОСОБА_2 ”, позивача звільнено у перший робочий день, що є наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначений у документі про тимчасову непрацездатність.
Позивач, не погоджуючись з вказаними наказами відповідача,  результатами виконання завдань, висновком щодо оцінювання результатів діяльності,  звернувся до суду з даним позовом. 
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості.
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон України «Про державну службу».
Відповідно до ч.ч. 1-6 ст. 44 Закону України "Про державну службу" результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу.
Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.
Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 87 цього Закону.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України "Про державну службу" підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.
Згідно ч. 7 ст. 44 Закону України "Про державну службу" висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному ст. 11 цього Закону.
          Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України "Про державну службу" у разі порушення наданих цим Законом прав або виникнення перешкод у реалізації таких прав державний службовець у місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про це, може подати керівнику державної служби скаргу із зазначенням фактів порушення його прав або перешкод у їх реалізації.
          Згідно ч. 8 ст. 44 Закону України "Про державну службу" державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.
          Відповідно до ч. 11 ст. 44 Закону України "Про державну службу" порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.
          Постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 затверджено Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - Типовий порядок), яким визначено процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців. Дія цього Типового порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій А, Б і В.
          Відповідно до п. 7 Типового порядку оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.
          Згідно з п. 9 Типового порядку оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
          Завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.
          Згідно з п. 11 Типового порядку державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до п. 13 цього Типового порядку.
          Відповідно до п. 33 Типового порядку завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.
          Згідно з пунктів 37, 38, 39 Типового порядку для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, оціночну співбесіду.
          У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.
          Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії Б або В, заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.
          У разі тимчасової відсутності державного службовця такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.
          Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.
          Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.
          Згідно пунктів 40-41 Типового порядку безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця.
          У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу.
          Служба управління персоналом узагальнює результати виконання завдань державними службовцями.
          Якщо за підсумками визначення результатів виконання завдань державному службовцю виставлена негативна оцінка, служба управління персоналом інформує про це суб`єкта призначення та передає йому матеріали оцінювання такого державного службовця (завдання і ключові показники, звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників (у разі подання), заповнену форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за відповідний рік згідно з додатком 8, зауваження державного службовця щодо оцінювання результатів його службової діяльності (у разі подання).
          Для встановлення обґрунтованості виставлення державному службовцю негативної оцінки суб`єкт призначення вивчає матеріали оцінювання і в разі необхідності заслуховує пояснення відповідного державного службовця та/або його безпосереднього керівника.
          У разі необґрунтованості негативної оцінки, виставленої державному службовцю, суб`єкт призначення зазначає своє обґрунтування у формі згідно з додатком 8 та не затверджує висновок з такою оцінкою. У такому разі процедура оцінювання результатів службової діяльності відповідного державного службовця припиняється.
          Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
          У разі коли жодне із завдань державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, не підлягає оцінюванню, а також у випадку, передбаченому абзацом четвертим пункту 40-1 цього Порядку, висновок не затверджується. Відповідні відомості зазначаються в особовій картці такого державного службовця.          
          Пунктами 47-49 Типового порядку визначено, що  у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.
          Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій “Б” або “В”, здійснюється відповідно до статті 11 Закону України “Про державну службу”.
          У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.
          Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця.
          Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.
Колегією суддів встановлено, що матеріали справи містять два різних примірника результатів виконання завдань державного службовця ОСОБА_1 за 2020 рік, складених  та підписаних заступником начальника відділу нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку - ОСОБА_3 , 15.10.2020р.  
Перший примірник (а.с. 65) був наданий позивачу у відповідь на письмовий запит листом Головного управління Держпраці у Харківській області від 19.02.2021р. вих. №27/882/08-31/1696 (а.с.61), звірений підписом начальника управління персоналу 19.02.2021, містить відтиск печатки для документів Головного управління Держпраці у Харківській області. Відповідно до вказаних результатів позивач оцінений за 4 завданнями: 1- 2 бали, 2 - 4 бали, 3- 1 бал, 4 - 1 бал, середній бал 2,0; оцінка негативна.       
Другий примірник (а.с.95) наданий до суду представником відповідача, завірений представником відповідача, містить відтиск печатки для документів Головного управління Держпраці у Харківській області. Відповідно до вказаних результатів позивач оцінений за 5 завданнями: 1- 2 бали, 2 - 2 бали, 3- 1 бал, 4 - 4 бала, 5 - 2 бали, середній бал 2,2; оцінка негативна.
За поясненнями представника відповідача, матеріали особової справи позивача містять результати виконання завдань державного службовця ОСОБА_1 за 2020 рік саме ті, які нею долучені до матеріалів справи, наявність іншого примірника, який наданий на запит позивачу, пояснити не може. 
На підставі викладеного, колегія суддів позбавлена можливості оцінити об`єктивність  визначення відповідачем результатів виконання завдань державного службовця ОСОБА_1 за 2020 рік, оскільки неможливо встановити які саме з доданих до матеріалів справи результатів дійсно покладені відповідачем в основу висновку, про негативне проходження позивачем оцінювання. 
Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідачем не було враховано при оцінюванні результатів виконання завдань позивачем за 2020р., затвердженні висновку щодо негативної оцінки результатів службової діяльності ОСОБА_1 та відповідно при прийнятті спірних наказів про його звільнення на підстави вказаного висновку, що в 2020 році позивач фактично виконував посадові обов`язки державного службовця та мав можливість виконувати визначені йому завдання лише в період з 01.01.2020р. по 17.03.2020р., оскільки 141 день перебував на лікарняному, що підтверджується довідкою Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.12.2020р. № 08-35/75, з 18.03.2020 по 30.04.2020 знаходився у відпустці без збереження заробітної плати, з 04.05.2020 по 19.05.2020 знаходився у тарифній відпустці, з 20.05.2020 по 29.05.2020 відповідно до розпорядження безпосереднього керівника виконував службові повноваження дистанційно.
Колегія суддів зазначає, що допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставлені балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.
Вказаний висновок узгоджується з позицією Верховного суду           зазначеній у постанові від 21.04.2021 у справі № 480/4987/19.
На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що вказані вище обставини свідчать про те, що допущені відповідачем процедурні порушення впливають на результати оцінювання позивача, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 за 2020 рік не може вважатися законним та обґрунтованим.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для визнання протиправним та скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 , який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затверджений наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 10.12.2020№1958.
Також на підставі викладеного, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції  про визнання протиправними та скасування наказу Головного управління Держпраці у Харківській області від 10.12.2020 №1958 в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 та наказів, що прийняті відповідачем з урахуванням спірного висновку від 14.12.2020 року №08-03/393  про звільнення ОСОБА_1 та від 28.12.2020 року № 08-03/418 "Про виконання наказу Головного управління від 14.12.2020 № 08- 03/393 “Про звільнення ОСОБА_2 ”.  
Щодо позовних вимог, про поновлення ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку Головного управління Держпраці у Харківські області, а у випадку із можливою зміною структури та штатного розпису Головного управління Держпраці у Харківській області, на посаді, яка є рівнозначною посадою, яку займав ОСОБА_1 до моменту звільнення, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч.1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що для захисту порушених прав позивача необхідно поновити його на посаді головного державного інспектора відділу нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку управління нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківські області.
Крім того, у відповідності до п.2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України та Міністерства соціального захисту України від 29.07.1993 р. № 58, днем звільнення вважається останній день роботи.
Беручи до уваги, що наказом Головного управління Держпраці у Харківській області  № 08-03/418  від  28.12.2020р. позивача звільнено з посади 28.12.2020 р., ОСОБА_1 підлягає поновленню на посаді з 29.12.2020 року.
Відповідно до ч. 7 ст. 235 КЗпП України рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.
Згідно п. 3 ч.1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
Отже, дане рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді підлягає негайному виконанню.
Щодо стягнення середнього заробітку  за час вимушеного прогулу з дня звільнення 28.12.2020р., колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з частиною 2 статті 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Середній заробіток працівника визначається відповідно до ст. 27 Закону України “Про оплату праці ” за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100.
Відповідно до пункту 5 розділу IV вказаного Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством. - календарних днів за цей період.
Згідно із розрахунком  розміру середньоденної та середньомісячної заробітної плати позивача № 07-35/4925 від  19.05.2021, наданого Головним управлінням Держпраці в Харківській області,  середньоденна заробітна плата позивача станом на день звільнення становила 484,02 грн.( а.с.166)
Останнім робочим днем ОСОБА_1 є 28.12.2020р. 
Листом Міністерства соціальної політики України  від 29.07.2019 № 1133/0/206-19  “Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2020 рік” та листом від 12.08.2020  № 3501-06/219 Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України "Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2021 рік" визначені кількість робочих днів за період січень-грудень 2020-2021 років.
Так з 29.12.2020р. по 31.12.2020 - 2 робочих дні, в січні  2021р. - 19 робочих днів, в лютому 2021 р. – 20 робочих днів, в березні 2021 р. - 22 робочих дні, в квітні 2021 р. - 22 робочих дні, в травні 2021р. -18 робочих днів, в червні 2021р. - 20 робочих дні, з 01.07.2021 по 21.07.2021р. (день що передую дню поновлення на посаді) - 15 робочих дні. Загальна кількість робочих днів за час вимушеного прогулу складає 138. 
Отже, сума середньої заробітної плати яка підлягає стягненню на користь позивачки за час вимушеного прогулу з 29.12.2020р. по 21.07.2021 р. складає 66794,76(138 х 484,02),  з відрахуванням обов`язкових податків, платежів, зборів.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1  ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України       кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Отже, відповідач не довів забезпечення дотримання вимог ч.2 ст.19 Конституції України при реалізації управлінської функції з вирішення кадрового питання. У зв`язку з цим, факт порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача у публічно-правових відносинах у справі проходження публічної служби слід визнати доведеними.
Доводи апелянта про те, що судом першої інстанції взагалі не досліджено результати виконання позивачем завдань державним службовцем колегія суддів визнає необґрунтованими, оскільки, суд позбавлений можливості оцінити об`єктивність  визначення відповідачем результатів виконання завдань державного службовця ОСОБА_1 за 2020 рік, через неможливість  встановити, які саме з доданих до матеріалів справи результатів дійсно покладені відповідачем в основу висновку, про негативне проходження позивачем оцінювання. 
Щодо інших доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає.
Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України»(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За змістом частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішеннясуду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається. 
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Харківській області - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.07.2021 по справі № 520/2582/21  залишити без змін.  
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 		В.В. Катунов 	
Судді	   	І.С. Чалий    І.М. Ральченко   	
Постанова складена в повному обсязі  03.11.21.