Справа № 991/6669/21
Провадження №21-з/991/23/21

АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ

У Х В А Л А

02 грудня 2021 року місто Київ 

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши заяву детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 08 жовтня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

02.12.2021 до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (далі – Апеляційна палата) надійшла, направлена поштою 29.11.2021, заява детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали Апеляційної палати від 08.10.2021 зі змінами, які внесені ухвалою від 15.11.2021, якою зобов`язано уповноважених осіб НАБУ внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 191, 364, 366, 368, 368-2, 369-2 Кримінального кодексу України (далі - КК), за заявою ОСОБА_3 .
Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду справу по провадженню №21-з/991/23/21 передано судді-доповідачеві ОСОБА_1 , судді, які входять до складу колегії: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .
Як вважає суддя-доповідач, на цій стадії, виходячи із положень ст. ст. 2, 7, ч. 6 ст. 9, ч. ч. 2, 4 ст. 304, ч. ч. 3, 4 ст. 399 КПК, він спочатку має вирішити питання щодо можливості призначення до розгляду у судовому засіданні на певний день і в певний час колегією суддів заяви, що надійшла від детектива.
Так, дослідивши матеріали заяви про роз`яснення ухвали Апеляційної палати від 08.11.2021, суддя-доповідач установив, що її подано особою, яка не мала на це право, виходячи з наступного.
У поданій 29.11.2021 до суду заяві детектив просить роз`яснити ухвалу Апеляційної палати від 08.10.2021 (провадження №11-сс/991/617/21), а саме: роз`яснити вищевказане рішення у частині зобов`язання уповноваженої службової особи НАБУ внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 368, 368-2 КК. Таку заяву детектив мотивував тим, що: (1) заява ОСОБА_3 навіть формально не містить відомостей щодо одержання невстановленими службовими особами Гайворонської міської ради неправомірної вигоди за вчинення в інтересах невстановлених осіб дій щодо надання їм у власність земельних ділянок комунальної власності з використанням наданої їм влади та службового становища, зокрема, не містить жодних відомостей щодо суми (розміру) такої неправомірної вигоди, суб`єктів та обставин її надання; (2) відсутність даних відомостей, які є обов`язковими для реєстрації кримінального провадження за ст. 368 КК, технічно унеможливлює їх внесення до ЄРДР; (3) ухвалою Апеляційної палати зобов`язано уповноважених осіб НАБУ внести до ЄРДР відомості за ст. 368-2 КК, яка втратила чинність.
Разом із тим, 08.11.2021 до Апеляційної палати детектив НАБУ ОСОБА_2 вже звертався до Апеляційної палати із заявою про роз`яснення тієї самої ухвали від 08.10.2021. Таку свою заяву він обґрунтовував тим, що: (1) 13.10.2021 на виконання судового рішення до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК; (2) у заяві ОСОБА_3 відсутні будь-які конкретні відомості щодо вчинення будь-якими особами злочинів, передбачених ст. ст. 366, 368, 368-2, 369-2 КК. За результатами розгляду заяви детектива НАБУ про роз`яснення судового рішення від 08.11.2021 Апеляційна палата постановила 16.11.2021 ухвалу (провадження №21-з/991/20/21), якою наведену заяву залишила без задоволення, мотивуючи це тим, що: (1) ухвала Апеляційної палати від 08.10.2021, із урахуванням ухвали від 15.11.2021 щодо виправлення описки (провадження №21-з/991/20/21), є чіткою та зрозумілою та будь-яких положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння вона не містить; (2) мотивувальна і резолютивна частини рішення, викладені загальновживаними словами, містять чіткий і зрозумілий характер, у них зазначенні мотиви та правові підстави, якими керувався суд апеляційної інстанції при постановленні свого рішення.
Отже, фактично детектив НАБУ ОСОБА_2 29.11.2021 звернувся до Апеляційної палати з тим же самим питанням, яке ним вже виносилося на вирішення колегії суддів заявою від 08.11.2021 і щодо якого було прийнято остаточне судове рішення.
Надаючи оцінку вищевказаним обставинам у ході вирішення питання щодо прийнятності заяви детектива НАБУ від 29.11.2021 про роз`яснення ухвали суддя-доповідач ураховує, що: (1) судові рішення суду апеляційної інстанції ухвалюються, проголошуються, видаються, роз`яснюються або надсилаються учасникам судового провадження в порядку, передбаченому ст. ст. 368-380 цього Кодексу (ч. 2 ст. 418 Кримінального процесуального кодексу України /далі – КПК/); (2) якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст (ч. 1 ст. 380 КПК); (3) кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі – ЄСПЛ) (ст. 8 КПК); (4) виходячи з практики ЄСПЛ, одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності. Відповідно до цього принципу у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду / res judicata (п. п. 61, 62 рішення ЄСПЛ від 28.11.1999 у справі «Брумареску проти Румунії» / Brumarescu v. Romania, заява №28342/95); (5) принцип res judicata передбачає, що жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою – домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (п. 52 рішення ЄСПЛ у справі «Рябих проти Росії» / Ryabykh v. Russia, №52854/39 від 24.07.2003). Тому за відсутності вагомих й непереборних обставин повторний розгляд та винесення у справі нового рішення судом, який щодо тих самих вимог уже висловив власну позицію, суперечить принципу юридичної визначеності; (6) норми кримінального процесуального закону, у тому числі положення ст. 380 КПК, не передбачають права і процедури повторного вирішення питання щодо роз`яснення судового рішення, зокрема, повторного вирішення у одній і тій же справі заяви про роз`яснення одного й того самого рішення .
Тому, ураховуючи наведене, а також те, що, як було установлено Апеляційною палатою (1) детектив ОСОБА_2 у цій справі вже звертався із заявою про роз`яснення ухвали Апеляційної палати від 08.10.2021, за результатами чого 16.11.2021 постановлено остаточне рішення, та (2) в заяві про роз`яснення цього ж судового рішення містяться доводи, які за своїм змістом аналогічні наведеним у попередній заяві від 08.11.2021, крім доводу щодо втрати чинності ст. 368-2 КК, суддя-доповідач вважає проведення нового (повторного) розгляду заяви про роз`яснення ухвали Апеляційної палати від 08.10.2021 таким, який суперечитиме принципу юридичної визначеності в частині поваги до остаточного судового рішення. Що ж до доводу стосовно втрати чинності вказаною нормою, то, на думку судді-доповідача, поява нових доводів також не дає підстав для порушення принципу остаточності судового рішення, оскільки протилежний висновок призвів би до неодноразового перегляду будь-якого рішення.
Крім того, із самого тексту заяви ОСОБА_2 від 29.11.2021 вбачається, що: (1) її мотиви та вимоги не стосуються незрозумілості, неоднозначності, можливості різного сприйняття як учасниками кримінального провадження, так і сторонньою особою ухвали від 08.10.2021; (2) у ній не наведено питань, які вирішуються у порядку, визначеному ст. 380 КПК; (3) детектив НАБУ фактично висловлює незгоду з рішенням суду в частині необхідності внесення відомостей до ЄРДР за ст. ст. 268, 368-2 КК, а не просить про його роз`яснення. Тому наведена заява у розумінні ст. 380 КПК не є заявою про роз`яснення судового рішення.
Поруч із наведеним, КПК прямо не передбачає, які дії має вчинити суддя-доповідач у випадку встановлення на стадії вирішення питання про прийнятність, що (1) заява, яку особа ідентифікує як таку, подання якої передбачено ст. 380 КПК, за своїм змістом не є заявою про роз`яснення судового рішення, та/або (2) така заява стосується роз`яснення відповідної ухвали, за результатами роз`яснення якої вже прийняте остаточне рішення.
Проте у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу (ч. 6 ст. 9 КПК).
Тому, до вищеописаної ситуації можуть бути застосовані положення, які регулюють порядок вирішення питання про прийнятність, передбачені ч. ч. 2, 4 ст. 304, ч. ч. 3, 4 ст. 399 КПК.
Застосовуючи наведений підхід, суддя-доповідач зауважує, що (1) скарга повертається, якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу (п. 1 ч. 2 ст. 304), а апеляційна скарга повертається, якщо подана особою, яка не має права її подавати (п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК).
І хоча, зазначені норми регулюють дане питання скоріше в контексті наявності в особи повноважень на звернення до суду, але вони, виходячи із таких загальних засад кримінального провадження як верховенство права (ст. 8 КПК) і законність (ст. 9 КПК), можуть бути застосовані у ситуації із повторною заявою детектива НАБУ ОСОБА_2 як такі, що не допускають повторного вирішення у суді того питання, з приводу вирішення якого вже наявне остаточне судове рішення.
Ураховуючи вищезазначене та те, що право на звернення до суду не є абсолютним, реалізація цього права здійснюється на підставі та в порядку, передбаченому КПК, та суд не вирішує питання, які не віднесені до його повноважень КПК, детектив не мав права на повторне звернення до суду із заявою про роз`яснення судового рішення, у зв`язку з чим його заява від 29.11.2021 у відповідності до вимог ст. 2, ст. 8, ч. 6 ст. 9, п. 1 ч. 2 ст. 304, п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК підлягає поверненню особі, яка її подала.
Про необхідність прийняття саме такого рішення вказує і практика вирішення подібних ситуацій Верховним Судом. Так, колегія суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду зазначила, що оскільки засуджений використав своє право на касаційне оскарження судового рішення, то воно не може бути предметом касаційного перегляду вдруге (ухвала від 16.07.2021 у справі №608/867/19, провадження №51-5700ск20). Крім того, Об`єднана палата Касаційного кримінального суду вказала, що у випадку, коли після надходження матеріалів провадження до касаційного суду стало відомо, що учасник провадження скориставшись своїм правом, передбаченим ч. 7 ст. 399 КПК, повторно подав апеляційну скаргу на ухвалу місцевого суду, за результатами розгляду якої суд апеляційної інстанції постановив остаточне рішення, касаційне провадження підлягає закриттю. Суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, відкрите за касаційною скаргою на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в касаційному порядку (ст. 424 КПК), а також касаційне провадження, відкрите за касаційною скаргою особи, яка згідно з положеннями ст. 425 КПК не мала права на подання такої скарги (постанова від 23.09.2019 у справі №757/40473/18-к, провадження №51-601кмо19).
Оскільки наслідки закриття провадження у справі є тотожними до наслідків відмови у відкритті провадження чи повернення заяви, то без призначення до розгляду слід прийняти рішення щодо повернення заяви детективу.
Керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 9, 21, 370, 376, 380, 392, 393, 395, п. 2 ч. 3 ст. 399, 404, 407, 418, 422, 424, 532 Кримінального процесуального кодексу України суддя-доповідач

П О С Т А Н О В И В:

Долучити до матеріалів цієї справи копії ухвал Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду зі справи №991/6669/21 від 08 жовтня 2021 року (провадження №11-сс/991/617/21), 15 листопада 2021 року (провадження №21-з/991/20/21), 16 листопада 2021 року (провадження №21-з/991/20/21).
Заяву детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 08 жовтня 2021 року повернути особі, яка її подала.
Копію цієї ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала заяву, разом із її заявою.
Матеріали за заявою ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення разом із цією ухвалою направити до Вищого антикорупційного суду для приєднання їх до матеріалів справи №991/6669/21.
Ухвала в касаційному порядку може бути оскаржена протягом трьох місяців із дня отримання особою, яка її оскаржує, до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1