ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/20215/18                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Донець В.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  30 листопада 2021 року                                                                               м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого судді                                                  Безименної Н.В.
суддів                                                                      Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» про застосування заходів реагування,-
в с т а н о в и л а:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до ПАТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України», в якому просив застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., Криворізький район, с. Пичугине, вул. Станційна, 20а, будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., Криворізький район, с. Гейківка, вул. Вокзальна, 6 ПАТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України», до повного усунення порушень.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 липня 2019 року позов задоволено.
Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, про відмову в задоволенні позову. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що суд першої інстанції не з`ясував ту обставину, що виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що зафіксовані в акті перевірки від 22.10.2018 №61 порушення за об`єктивними критеріями є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, вони не є формальними та можуть призвести до займання, забезпечення своєчасного виявлення та гасіння пожежі і попередження людей про небезпеку. 
Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). 
Відповідач не заявляв клопотань про розгляд справи за участі його представника. Позивач у своєму відзиві просив здійснювати розгляд справи без його участі.
Беручи до уваги відсутність клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантин на всій території України, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Криворізького РС ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 14.09.2018 №8 (а.с.22) в період з 09.10.2018 по 19.10.2018 проведено планову перевірку відповідача, а саме будівлі і територію Пичугинської виробничої діяльниці філії ПАТ «ДПЗК України» «Криворізьке хлібоприймальне підприємство» за адресою: Дніпропетровська обл., Криворізький район, с. Пичугине, вул. Станційна, 20а;  будівлі і територію Гейківської виробничої діяльниці філії ПАТ «ДПЗК України» «Криворізьке хлібоприймальне підприємство» за адресою: Дніпропетровська обл., Криворізький район, с. Гейківка, вул. Вокзальна, 6, за результатами якої складено акт від 22.10.2018 №61 (а.с.16-21), в якому зафіксовані наступні порушення:
А) на Пичугинській виробничій дільниці філії Публічного акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" "Криворізьке хлібоприймальне підприємство", розташованій за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Пичугине, вул. Станційна, 20а:
1) приміщення будівель та споруд, будівлі адміністративно-офісного призначення, зерноскладів № 2. 3, 4, 6, матеріального складу №1 не обладнано автоматичною системою протипожежного захисту, системою оповіщення людей про пожежу та керування евакуацією з подальшим технічним обслуговуванням автоматичної системи протипожежного захисту та з виведенням сигналу від контрольно-приймального приладу системи пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження пожежної охорони (пропонується з 2002 р.) (порушення підпункту 1.2 пункту 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ), таблиці А1 пункту 4.1, пункту 15.1, пункту 15.4 Державних будівельних норм (далі - ДБН) В.2.5-56:2014);
2) дерев`яні конструкції зерноскладів №2, 4, 5, 6, матеріального складу №1 та всередині (опори, галереї тощо), будівля вагової не оброблено вогнезахисною речовиною (пропонується з 2002 р.)  (порушення пункту 2.5 розділу IV ППБУ);
3) захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку не виконується відповідно до вимог Державних стандартів України (далі - ДСТУ) Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд", а саме: перед початком грозового сезону не проводилася перевірка і огляд всіх пристроїв блискавкозахисту (порушення пункту 1.21 розділу IV ППБУ, пункту 6.1, додатку Ж, пункту Ж.4 ДБН В.2.5-56:2014, підпункту 9.3.2 пункту 9 розділу ІХ ДСТУ Б.В.2.5-2008);
4) не проведено випробування зовнішнього протипожежного водопостачання зі складанням акту (ПГ в кількості 1 шт.) (порушення підпункту 2.1 пункту 2 розділу V ППБУ);
5) для позначення місць знаходження пожежного гідранту не встановлено покажчик з літерним індексом ПГ, цифровими значеннями на відстані в метрах від покажчика до гідранту, внутрішнього діаметру трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водогінної мережі (тупикова чи кільцева) (порушення підпункту 2.1 пункту 2 розділу V ППБУ);
6) не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (порушення підпункту 2.2 пункту 2 розділу ІІІ, підпунктів 3.17, 3.22 пункту 3 розділу V ППБУ);
7) пожежний щит на території не доукомплектовано первинними засобами пожежогасіння згідно норм (порушення підпункту 3.11 пункту 3 розділу V ППБУ);
8) допускається встановлення на горючу основу (конструкцію) електророзеток в приміщенні охорони, а саме: електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися не на горючій основі (конструкції) або з підкладенням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (порушення пункту 1.17 розділу ІV ППБУ);
9) з`єднання жил електропроводів в приміщенні охорони виконано за допомогою скруток, а саме: "З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів" (порушення пункту 1.6 розділу ІV ППБУ);
Б) на Гейківській виробничій дільниці філії Публічного акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" "Криворізьке хлібоприймальне підприємство", розташованій за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Гейківка, вул. Вокзальна, 6:
10) приміщення будівель та споруд,будівлі адміністративно-офісного призначення, зерноскладів №1, 2, 4, матеріального складу №3 не обладнано автоматичною системою протипожежного захисту, системою оповіщення людей про пожежу та керування евакуацією з подальшим технічним обслуговуванням автоматичної системи протипожежного захисту та з виведенням сигналу від контрольно-приймального приладу системи пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження пожежної охорони (пропонується з 2002 р.) (порушення підпункту 1.2 пункту 1 розділу V ППБУ, таб. А.1 п.4.1, п.15.1, 15.4 ДБН В.2.5-56:2014);
11) дерев`яні конструкції зерноскладів №1, 2, 4, матеріального складу №3 та всередині (опори, галереї тощо), будівля вагової не оброблено вогнезахисною речовиною (пропонується з 2002 р.) (порушення пункту 2.5 розділу IV ППБУ);
12) захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку не виконується відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд", а саме: перед початком грозового сезону не проводилася перевірка і огляд всіх пристроїв блискавкозахисту (порушення пункту 1.21 розділу IV ППБУ, пункту 6.1 ДБН В.2.5-56:2014, пункту 9.3.2 розділу IX, додатку Ж, пункту Ж.2.4 ДСТУ Б В.2.5-38:2008);
13) біля місць розташування пожежної водойми не встановлено покажчик з нанесенням на нього літерного індексу ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми (порушення пункту 10 розділу V ППБУ);
14) не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (порушення підпункту 2.2 пункту 2 розділу ІІІ, підпунктів 3.17, 3.22 пункту 3 розділу V ППБУ);
15) пожежний щит на території не доукомплектовано первинними засобами пожежогасіння згідно норм (порушення підпункту 3.11 пункту 3 розділу V ППБУ);
В) загальні порушення по філії:
16) відсутня та незареєстрована декларація відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (порушення пункту 2, 4, 5 статті 57 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗУ));
17) не проведено ідентифікацію об`єкта (порушення пункту 7, пункту 6, пункту 3.1.1 наказу МНС України від 16.08.2005 №140 "Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 №338", "Методики ідентифікації потенційно-небезпечних об`єктів", "Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях");
18) не забезпечено працівників об`єкту засобами радіаційного та хімічного захисту згідно норм належності (порушення пункту 4.3.1 Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях, Постанови Кабінету Міністрів України №1200 "Порядок забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю");
19) не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (порушення пункту 8 частини першої статті 20, статті 40 КЦЗУ, Постанови Кабінету Міністрів України №443 "Порядок підготовки до дій за призначенням органів управління та сил цивільного захисту", Постанови Кабінету Міністрів України №444 "Порядок здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях");
20) не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту (порушення пункту 11 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункту 5, 6 Постанови Кабінету Міністрів України №444 "Порядок здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях").
Примірник акту вручено особисто 22.10.2018 в.о.Директора Кувтун С.М. під підпис, без будь-яких зауважень чи заперечень щодо проведеної перевірки та складення акту.
У зв`язку з тим, що виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.
Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що зупинення експлуатації об`єктів, будівель та споруд є пропорційним, з урахуванням наведених порушень, збиткам, яких може зазнати суб`єкт господарювання в зв`язку з забороною та можливими негативними наслідками для працівників в разі виникнення пожежі, при цьому наявність обґрунтованого побоювання, що підтверджено доказами, є достатнім для вжиття заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації приміщень.
За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.
Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
В силу вимог ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до ст.1 Кодексу цивільного захисту України, цей Кодекс регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтями 64, 65, 66 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до чинного законодавства.
Згідно зі ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей
З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що позивач, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Частинами 1-2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом. 
Згідно зі ст.70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Разом з тим, згідно зі ст.69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.
До суду першої інстанції відповідачем надано матеріали проведення повторної перевірки, зокрема акт перевірки від 24.05.2019 №84 (а.с.178-183), з якого вбачається, що неусунутими залишились наступні порушення:
А) на Пичугинській виробничій дільниці філії ПАТ "Державна продовольчо-зернова корпорація України" "Криворізьке хлібоприймальне підприємство", розташованій за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Пичугине, вул. Станційна, 20а:
1) приміщення будівель та споруд, будівлі адміністративно-офісного призначення, зерноскладів №2, 3, 4, матеріального складу №1 не обладнано автоматичною системою протипожежного захисту, системою оповіщення людей про пожежу та керування евакуацією з подальшим технічним обслуговуванням автоматичної системи протипожежного захисту та з виведенням сигналу від контрольно-приймального приладу системи пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження пожежної охорони (пропонується з 2002 р.) (порушення підпункту 1.2 пункту 1 розділу V ППБУ; таблиці А пунктів 4.1, 15.1, 15.4 ДБН В.2.5-56:2014);
2) дерев`яні конструкції зерноскладів №2, 4, 5, 6, матеріального складу №1 та всередині (опори, галереї тощо), будівля вагової не оброблено вогнезахисним розчином (пропонується з 2002 р.) (порушення пункту 2.5 розділу IV ППБУ);
Б) на Гейківській виробничій дільниці філії ПАТ "Державна продовольчо-зернова корпорація України" "Криворізьке хлібоприймальне підприємство", розташованій за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Гейківка, вул. Вокзальна, 6:
3) приміщення будівель та споруд, будівлі адміністративно-офісного призначення, зерноскладу №4, матеріального складу №3 не обладнано автоматичною системою протипожежного захисту, системою оповіщення людей про пожежу та керування евакуацією з подальшим технічним обслуговуванням автоматичної системи протипожежного захисту та з виведенням сигналу від контрольно-приймального приладу системи пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження пожежної охорони (пропонується з 2002 р.) (порушення підпункту 1.2 пункту 1 розділу V ППБУ; таблиці А пунктів 4.1, 15.1, 15.4 ДБН В.2.5-56:2014);
4) дерев`яні конструкції зерноскладів №1, 2, 4, матеріального складу №3 та всередині (опори, галереї тощо), будівля вагової не оброблено вогнезахисним розчином (пропонується з 2002 р.) (порушення пункту 2.5 розділу IV ППБУ);
В) загальні порушення по філії:
5) відсутня та незареєстрована декларація відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (порушення пунктів 2, 4, 5 статті 57 КЦЗУ);
6) не проведено ідентифікацію об`єкта (порушення статті 9 Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки");
7) не забезпечено працівників об`єкту засобами радіаційного та хімічного захисту згідно норм належності (порушення пункту 2 частини першої статті 20 КЦЗУ);
8) не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної небезпеки (порушення пункту 8 частини першої статті 20 КЦЗУ);
9) не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту (порушення пункту 11 частини першої статті 20 КЦЗУ). 
При цьому, жодних доказів усунення вказаних порушень матеріали справи не містять.
Таким чином, частина порушень, зафіксованих в акті перевірки від 22.10.2018 №61 не були усунуті на момент розгляду справи в суді першої інстанції.
У відповідності до п.п.25, 26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків; небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Таким чином, законодавець пов`язує створення реальної загрози життю та/або здоров`ю людини від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Зазначені позивачем порушення колегія суддів вважає пов`язаними з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають в будівлі, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі та є обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, несвоєчасного повідомлення про надзвичайну подію тощо.
Мета застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) полягає в убезпеченні людей від можливої небезпеки. Разом з тим, форма такого захисту повинна бути розумною, не порушувати прав відповідача і не повинна перешкоджати власнику (користувачу) вживати заходів до усунення виявлених порушень.
Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
На думку суду, не обладнання приміщень будівель та споруд підприємства автоматичною системою протипожежного захисту, системою оповіщення людей про пожежу та керування евакуацією, не обробка дерев`яних конструкцій вогнезахисним розчином, не здійснення навчання і тренування працівників з питань цивільного захисту безумовно пов`язано з ризиком настання реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, які працюють, перебувають в приміщеннях будівлі, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі та є обставинами, які можуть призвести до розповсюдження вогню, внаслідок несвоєчасного оповіщення про виникнення надзвичайної ситуації.
Крім того, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Обставини щодо вжиття заходів з метою усунення порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки не спростовують того факту, що до фактичного усунення таких порушень наявна реальна загроза життю та здоров`ю людей.
Зважаючи на встановлені судом першої інстанції фактичні обставини справи, колегія суддів вважає, що не дивлячись на часткове усунення з боку відповідача встановлених порушень, низка з яких станом на час ухвалення рішення судом першої інстанції залишались такими, що створювали реальну загрозу життю і здоров`ю людей, тому висновок про наявність підстав для задоволення позову є правильними.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд під час розгляду справи №812/2061/17 у постанові від 29.04.2020, який підтриманий в постанові Верховного Суду від 23.06.2021 у справі №640/16673/19 та має бути врахований судом.
Інші доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують, при цьому колегія суддів звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянтів не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).
Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 липня 2019 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.
Текст постанови виготовлено 30 листопада 2021 року.

Головуючий суддя                                                                                Н.В.Безименна

Судді                                                                                                    Л.В.Бєлова

                                                                                                    А.Ю.Кучма