Справа № 457/1008/20                                Головуючий у 1 інстанції: Марчук В.І. 
Провадження № 22-ц/811/289/21                        Доповідач в 2-й інстанції: Крайник Н. П. 
Категорія: 60

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
30 листопада 2021 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ в складі: 
                головуючої: Н. П. Крайник 
суддів: Н.О. Шеремети, Р.П. Цяцяка 
                при секретарі: К.О. Ждан
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Трускавецького міського суду Львівської області від 04 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Трускавецької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - 

в с т а н о в и в: 
       
       27.08.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Трускавецької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 
       Позов обгрунтовувала тим, що є дочкою ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина на частку у праві власності на квартиру, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 05 березня 1996 року. Право спільної сумісної власності на зазначену квартиру також належало її матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначала, що вона є єдиним спадкоємцем за законом, оскільки ніким із спадкоємців не було прийнято спадщину на квартиру. Щодо причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини вказувала на те, що вона не є спеціалістом у галузі права та не знала про необхідність подачі такої. Крім того, у 2017 році вона навчалася за кордоном, з 2017 року проживала в місті Києві, а ІНФОРМАЦІЯ_2 народила дитину та здійснювала догляд за нею. Вважає, що причини пропуску нею строку є поважними, а тому просила визначити їй додатковий строк тривалістю 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом. 
       Оскаржуваним рішення у задоволенні позову ОСОБА_1 до Трускавецької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовлено.
       Рішення суду оскаржила ОСОБА_1 .
       Вважає оскаржуване рішення суду незаконним, необґрунтованим, таким, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права та з невідповідністю висновків суду обставинам справи.
       Зазначає, що, вона поза увагою суду залишилося те, що вона є дочкою ОСОБА_2 , після смерті якого, відкрилась спадщина на частку у праві власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 05 березня 1996 року. Крім того право спільної сумісної власності на зазначену квартиру також належало її матері ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вона є єдиним спадкоємцем за законом, оскільки ніким із спадкоємців не було прийнято спадщину на квартиру. Щодо причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, то такий пропущений нею з поважних причин, оскільки у 2017 році вона навчалася за кордоном, з 2017 року проживала у місті Києві, а ІНФОРМАЦІЯ_3 народила дитину та здійснювала догляд за нею. Зазначає, що лише визначення їй судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом забезпечить її право на спадщину.
       Просить рішення суду скасувати та постановити нове рішення, яким позов задовольнити.
       У засідання суду апеляційної інстанції учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, тому суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутності. 
       Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних мотивів.        
       Згідно положень ст.ст.12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
       Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
       Відповідно до положень ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
       Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.
       Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
       Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. 
       Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
       Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. 
       Згідно правової позиції, висловленої Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. 
       Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним судом України при розгляді справи № 565/1145/17 від 26.06.2019 року поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
       Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 01 липня 1997 року.
        ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 22 лютого 2017 року.
       Встановлено, що ОСОБА_2  та ОСОБА_3  на праві спільної сумісної власності належала квартира  АДРЕСА_2 , що підтверджується копією свідоцтва на право власності на житло від 05 березня 1996 року, виданого відділом приватизації державного житлового фонду Трускавецького міськвиконкому.
        ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 03 березня 2020 року.
       Матеріалами справи встановлено, що позивач  ОСОБА_1  навчалася в Республіці Польща, 11 липня 2017 року здобула науковий ступінь ліценціат (бакалавр). 
       Відмовляючи у задоволенні позову  ОСОБА_1  про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,суд першої інстанції виходив з того, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений позивачкою без поважних причин, оскільки наведені нею обставини щодо її навчання за кордоном, постійного проживання у м. Києві та народження дитини, не підтверджують поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 у передбачений законом строк, які давали б підстави для надання їй додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк. 
       З таким висновком колегія суддів погоджується повністю, оскільки такий відповідає матеріалам справи, встановленим обставинам та вимогам закону. 
       Доводи апеляційної скарги правильних висновків суду не спростовують. Підстав для скасування рішення суду колегія суддів не вбачає. 
       Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. Повний текст постанови складено 30 листопада 2021 року.

       Керуючись ч. 5 ст. 268, ст. 367, ст. 368, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. 381, ст. 382, ст. 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -
  п о с т а н о в и в:   

       Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення
       Рішення Трускавецького міського суду Львівської області від 04 листопада 2020 року залишити без змін.
       Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови. 
       Повний текст постанови складено 30 листопада 2021 року.

Головуючий: Н. П. Крайник 

Судді:                Н. О. Шеремета 

                                                                               Р. П. Цяцяк