Справа № 2-129/11                                Головуючий у 1 інстанції: Мруць І.С. 
Провадження № 22-ц/811/758/21                Доповідач в 2-й інстанції: Бойко С. М. 
Категорія:11

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

               05 листопада 2021 року                                 м.Львів
Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого – судді Бойко С.М., суддів: Копняк С.М., Ніткевича А.В., розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 на ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 21 січня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про примусове виселення без надання іншого житлового приміщення, 

                        в с т а н о в и в:
Відповідач у даній справі – ОСОБА_1 подала до суду зустрічний позов до ОСОБА_2 , треті особи: Прокуратура Львівської області в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про зобов`язання не чинити перешкоди та визнання права на користування садибою за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: приміщеннями житлової кімнати під літ.1-5, веранди (кухні їдальні) під літ.1-6, 1-7 будинку, цегляним сараєм під літ. Б, вбиральні під літ. В, на праві члена сім`ї її матері ОСОБА_5 , законного співвласника садиби. Просила поновити строк на подання зустрічної позовної заяви.
Зустрічна позовна заява надіслана заявником засобами поштового зв`язку 15.11.2020 року та одержана судом 16.11.2020 року (а.с.100-113 т.5).
Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 09 грудня 2020 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху для усунення недоліків, вказаних в ухвалі, протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, а саме: подати належним чином засвідчені копії долучених до зустрічної позовної заяви документів, сплатити судовий збір за подання зустрічної позовної заяви у розмірі 840 грн. 80 коп. або подати докази на підтвердження звільнення від сплати судового збору, та надати обгрунтування підстав пропущення строку на подання зустрічної позовної заяви.
На виконання ухвали суду, 14.12.2020 року ОСОБА_1 надіслала заяву (а.с.129-130 т.5), до якої долучила оригінал платіжного документу про сплату судового збору за подання зустрічної позовної заяви в розмірі 840 грн. 80 коп. (а.с.128 т.5), однак, інших недоліків зустрічної позовної заяви, про які вказав суд, не усунула.
Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від  21 січня 2021 рокузустрічну позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу за зустрічним позовом.
Ухвалу суду оскаржила ОСОБА_1 , просить її скасувати, як незаконну й таку, що обмежує доступ до правосуддя, та направити справу до суду першої інстанції на стадію підготовчого засідання.
Апелянт зазначає, що в ухвалі суду від 16 вересня 2020 року вказано неіснуючого позивача – ОСОБА_6 , а тому строк для подання зустрічної позовної заяви необхідно обраховувати з урахуванням прийнятих судом 16 жовтня 2020 року ухвал про виправлення описок, копії яких вона ( ОСОБА_1 ) отримала 31 жовтня 2020 року від своєї матері ОСОБА_3 , якій вони були вручені поштаркою під розписку.
Щодо неподання засвідчених копій додатків, то апелянт наголошує, що в заяві від 14 грудня 2020 року вона вказувала суду про те, що оригінали доказів знаходяться в іншої особи – її матері ОСОБА_3 , яка їх представить суду особисто, а суд посвідчить копії, однак, суд цього не врахував і безпідставно повернув зустрічну позовну заяву. 
Відповідно до вимог ч.13 ст.7 та ч.2 ст.369 ЦПК України, справу розглянуто апеляційним судом без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.
Частиною четвертою статті 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
У частині п`ятій статті 268 ЦПК України зазначено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено – повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, датою ухвалення апеляційним судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 26.10.2021 року, є дата складення повного судового рішення – 05.11.2021 року. 
Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення відповідно до вимог ст.367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення з наступних підстав.
Частиною першою статті 193 ЦПК України (в редакції, чинній на момент прийняття судом оскаржуваної ухвали) визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Такий строк, згідно з вимогами статті 191 цього Кодексу, встановлюється судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (ч.2 ст.193 ЦПК).
Частиною третьою статті 194 ЦПК України визначено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. 
Окрім того, частиною першою статті 194 ЦПК України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам  статей 175 і 177 цього Кодексу.
Так, зокрема, за вимогами статті 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
Позовна заява повинна містити:
1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;
3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;
4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;
5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;
6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;
7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;
8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;
9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;
10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (ч.4 ст.175 ЦПК).
За вимогами частини першої статті 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо (ч.3 ст.177 ЦПК).
Відповідно до вимог, які містяться у частині четвертій статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Вимоги до подання письмових доказів визначені статтею 95 ЦПК України.
Так, зокрема, частиною другою статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. 
Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч.4 ст.95 ЦПК).
Відповідно до ч.5 ст.95 ЦПК України, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Частиною другою статті 194 ЦПК України передбачено, що до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.
Повертаючи зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив із того, що зустрічна позовна заява подана до суду із пропущенням строку, встановленого процесуальним законом для подання такої заяви, та у зв`язку з невиконанням вимог суду про усунення недоліків зустрічної позовної заяви, зокрема, щодо подання належним чином засвідчених копій письмових документів, долучених до зустрічної позовної заяви. 
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду, оскільки з матеріалів справи встановлено, що копію ухвали суду від 16 вересня 2020 року із роз`ясненням строку на подання зустрічної позовної заяви (у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали) ОСОБА_1 отримала 25.09.2020 року, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.17 т.5), а тому, надіславши до суду зустрічну позовну заяву 15.11.2020 року (а.с.110-113 т.5), ОСОБА_1 пропустила строк на подання зустрічної позовної заяви, що відповідно до імперативної норми частини третьої статті 194 ЦПК України є підставою для повернення зустрічної позовної заяви заявнику. 
Доводи апелянта ОСОБА_1 про те, що ухвалу суду від 16 вересня 2020 року та від 16 жовтня 2020 року про виправлення описки отримала її мати, а не вона особисто, не мають правового значення для вирішення даного питання, оскільки відповідно до вимог ч.3 ст.130 ЦПК України, вручення поштового відправлення будь-якому з повнолітніх членів сім`ї апелянта, які проживають разом із нею, вважається належним повідомленням самого апелянта про вчинення відповідної процесуальної дії.
Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновку суду першої інстанції про повернення зустрічної позовної заяви заявнику та не вказують на допущення судом порушень норм процесуального права, які б були обов`язковою підставою для скасування оскаржуваного судового рішення, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції – залишити без змін. 
Керуючись ст.ст. 367, 374 ч.1 п.1, 375, 381, 382, 384, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:
апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 21 січня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови. 
Повний текст постанови складений 05 листопада 2021 року.

Головуючий                                  С.М. Бойко 

Судді:                                          С.М. Копняк 

                        А.В. Ніткевич