ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року	Львів	Справа № 140/3900/21 пров. № А/857/16519/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі: 
головуючого судді                                                  Пліша М.А.,
суддів                                                             Ніколіна В.В., Гінди О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року (головуючий суддя Каленюк Ж.В., м. Луцьк) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління стратегічних розслідувань у Волинській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції про скасування наказу, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд першої інстанції з позовом до Управління стратегічних розслідувань у Волинській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції про визнання протиправним та скасування наказу від 10 лютого 2021 року №28 «Про призначення та проведення службового розслідування».
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку, і просив таке скасувати, та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.
В апеляційній скарзі зазначає, що судом першої інстанції залишено поза увагою те, що керівництвом Управління стратегічних розслідувань у Волинській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції фактично порушено основоположні права ОСОБА_2 , які гарантовані кожному громадянину України Конституцією України, а саме: кожна людина має право на розвиток особистості, право на свободу думки, слова, вільне вираження своїх поглядів, право на працю та захист від незаконного звільнення, право на відпочинок, коли було вчинено дії спрямовані на створення умов для позбавлення ОСОБА_2 можливості взяти участь у конкурсі на посаду у державному бюро розслідувань. Таким чином, у рішенні суду першої інстанції відсутня будь-яка мотивація, яка б свідчила що судовий розгляд проведено повно, всебічно та обґрунтовано, та наведені лише норми закону, які жодним чином не мотивують рішення від 16.07.2021.
Згідно п. 3 ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних міркувань.  
Судом першої інстанції встановлено, що згідно трудової книжки серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 10 серпня 2013 року був прийнятий на службу в органи внутрішніх справ, звідки звільнений 06 листопада 2015 року; з 28 грудня 2015 року він проходив службу в Національній поліції України. 10 лютого 2021 року за вих. №668/55/102-2021 на ім`я начальника УСР у Волинській області надійшов письмовий рапорт заступника начальника 3-го відділу (протидії з організованими злочинними групами в органах державної влади) УСР у Волинській області майора поліції ОСОБА_3 про те, що оперуповноважений цього ж відділу старший лейтенант поліції ОСОБА_1 10 лютого 2021 року не прибув на робоче місце.
Наказом УСР у Волинській області від 10 лютого 2021 року №28 «Про призначення та проведення службового розслідування», у зв`язку із надходженням цього рапорту, з метою встановлення обставин зазначеного факту, а також з`ясування інших причин і умов, відповідно до вимог статей 14, 15 Дисциплінарного статуту, пункту 1 розділу II Порядку №893 призначено службове розслідування в формі письмового провадження; проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії, склад якої затверджено пунктом 2 цього наказу.
Розглядаючи спір суд першої інстанції вірно врахував, що частинами першою, другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут.
За змістом статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Притягненню поліцейського до дисциплінарної відповідальності передує процедура службового розслідування, яке проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга статті 14 Дисциплінарного статуту).
Частинами третьою, четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту обумовлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
До цих положень кореспондує пункт 1 розділу ІІ Порядку №893. 
Зазначеними нормами визначено загальні підстави для призначення службового розслідування. Кожна із перерахованих підстав може мати наслідком призначення службового розслідування. Серед них наявна і така підстава як рапорт про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку. Окремою підставою визначено безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Які дані є достатніми для призначення службового розслідування й стосуються безпосереднього виявлення ознак проступку посадовою особою, уточнює пункт 2 розділу ІІ Порядку №893.
Судом першої інстанції зазначено, що у даній спірній ситуації службове розслідування призначене саме у зв`язку із рапортом заступника начальника 3-го відділу (протидії з організованими злочинними групами в органах державної влади) УСР у Волинській області майора поліції ОСОБА_3 про неприбуття старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 10 лютого 2021 року на робоче місце. У рапорті повідомлялося, що о 04:24 ОСОБА_1 надіслав повідомлення за допомогою мобільного додатку WhatsApp про те, що не може виїхати для проведення обшуку, оскільки в нього болить зуб і йому необхідно піти до стоматолога. 10 лютого 2021 року ОСОБА_1 на телефонні дзвінки не відповідав. Також інформовано, що 12 січня 2021 року ОСОБА_1 , перебуваючи на лікарняному, знаходився у місті Києві, де проходив один з етапів конкурсного відбору до Державного бюро розслідувань, а тому 10 лютого 2021 року останній може перебувати у місті Києві й проходити наступні етапи конкурсного відбору.
Відсутність працівника на робочому місці без поважних причин є порушенням службової дисципліни. Рапорт містив інформацію про вчинення позивачем порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.
Як з`ясовано судом першої інстанції, що раніше уже мав випадок, коли ОСОБА_1 12 січня 2021 року з 09.00 й до закінчення робочого часу був відсутній на робочому місці. За цим фактом також було призначене службове розслідування та за його наслідками, на підставі висновку службового розслідування наказом УСР у Волинській області від 02 лютого 2021 року №20 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників УСР у Волинській області» позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді  зауваження. Службове розслідування призначене наказом начальника УСР у Волинській області, що відповідає вимогам статті 14 Дисциплінарного статуту, пункту 1 розділу ІІ Порядку №893.
Як передбачено пунктом 4 розділу ІІ Порядку №893, у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Наказ від 10 лютого 2021 року №28 «Про призначення та проведення службового розслідування» містить склад дисциплінарної комісії, підстави призначення службового розслідування (пункт 1 розділу ІІ Порядку №893), прізвище, ім`я, по батькові, посада особи, стосовно якої воно проводитиметься. Зі змісту наказу службове розслідування призначається для перевірки причин та обставин можливого неналежного виконання службових обов`язків 10 лютого 2021 року оперуповноваженим 3-го відділу (протидії організованим злочинним групам в органах державної влади) УСР у Волинській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .
Пунктами 4, 7 розділу V Порядку №893 передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
У спірному наказі зазначено мету проведення службового розслідування - встановлення обставин відсутності на робочому місці ОСОБА_1 10 лютого 2021 року, з`ясування інших причин та умов.
Відповідно до наказу Департаменту стратегічних розслідувань від 12 лютого 2021 року №89 на підставі клопотання начальника УСР у Волинській області (вх. №1716 від 12 лютого 2021 року за вчинення дисциплінарних проступків, установлених під час службового розслідування, що  викладені у висновку службового розслідування від 12 лютого 2021 року №709/55/102-2021, старшого оперуповноваженого 3-го відділу (протидії організованим злочинним групам в органах державної влади) УСР у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції (а.с.169). Наказом Департаменту стратегічних розслідувань від 12 лютого 2021 року №45 о/с «По особовому складу» ОСОБА_1 звільнений за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», з 15 лютого 2021 року.
Також, суд першої інстанції правильно зазначив, що спірний наказ від 10 лютого 2021 року №28 «Про призначення та проведення службового розслідування» вичерпав себе фактом його виконання - проведення службового розслідування та передачею висновку службового розслідування керівнику.
З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, про безпідставність позовних вимог.
Виходячи із зазначеного вище суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а рішення відповідає нормам матеріального та процесуального права. 

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 329 КАС України, суд, - 

П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року по справі № 140/3900/21 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції. 

Головуючий суддя	 	М. А. Пліш 	
судді	 	В. В. Ніколін 	
 	 	О. М. Гінда