ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2021 року 
м. Київ

справа № 640/12617/19
адміністративне провадження № К/9901/15619/20 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді Рибачука А.І.,
суддів: Бучик А.Ю., Стрелець Т.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами в суді касаційної інстанції адміністративну справу №  640/12617/19

за позовом Первинної профспілкової організації авіапрацівників Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до Кабінету Міністрів України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», про визнання протиправним та скасування нормативно-правового акта, 

провадження у якій відкрито за касаційною скаргою Первинної профспілкової організації авіапрацівників Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль»

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.11.2019, ухвалене у складі колегії суддів: головуючого судді Костенка Д.А., суддів Донця В.А., Шрамко  Ю.Т., та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2020, ухвалену у складі колегії суддів: головуючого судді Шурка О.І., суддів Василенка Я.М., Ганечко О.М.,

УСТАНОВИВ:
І. РУХ СПРАВИ

1. Первинна профспілкова організація авіапрацівників Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (далі - Профспілка; ДП МА «Бориспіль») звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати протиправною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 24.04.2019 №  363 «Про внесення зміни до пункту 1 Порядку відрахування до державного бюджету частини чистого прибутку (доходу) державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» (далі - Постанова №  363).

Позовні вимоги Профспілка обґрунтувала тим, що оспорюваний акт прийнято поза межами власних повноважень; розмір відрахувань державі як власнику державного унітарного підприємства визначається фінансовим планом підприємства, а не рішенням суб`єкта владних повноважень; оскаржуваний акт поширює свою дію на відносини, що виникли до набрання ним чинності; оскаржуваний акт прийнято з порушенням передбаченої законодавством процедури.

2. Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 06.11.2019, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2020, відмовив у задоволенні позовних вимог.

3. 23.06.2020 Профспілка подала до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права та відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах, просить скасувати ухвалені у справі судові рішення та ухвалити рішення про задоволення позовних вимог.

4. Верховний Суд ухвалою від 26.08.2020 відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою та витребував матеріали справи з суду першої інстанції.

5. 16.09.2020 до суду касаційної інстанції надійшов відзив на вказану касаційну скаргу, в якому Кабінет Міністрів України просить залишити останню без задоволення, ухвалені у справі судові рішення - без змін. 

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

6. Суди встановили, що Профспілка є первинною профспілковою організацією, до якої входять працівники ДП МА «Бориспіль».

Загальними зборами трудового колективу цього підприємства схвалено колективний договір між адміністрацією та профспілками на 2014 рік, положення якого згідно з пунктом 1.6 Колективного договору поширюють свою дію і на 2019 рік.

Пунктом 6.6 Колективного договору передбачено, що ДП МА «Бориспіль» перераховує профспілкам, у тому числі позивачу, кошти на проведення культурно-масової, спортивної роботи, оздоровлення та добровільного медичного страхування в розмірі 3,8% фонду оплати праці.

Згідно з додатком 9 до Колективного договору працівники ДП МА «Бориспіль» мають право на винагороду за підсумками роботи за рік, яка виплачується в розмірі до 5 % від отриманого підприємством річного прибутку.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.12.2018 №  994-р затверджено фінансовий план ДП МА «Бориспіль» на 2019 рік.

Фінплан-2019 розміщено на офіційному веб-сайті уповноваженого органу управління ДП МА «Бориспіль» - Міністерства інфраструктури України (https://mtu.gov.ua/news/30530.html).

Затверджений Кабінетом Міністрів України Фінплан-2019 передбачає відрахування до бюджету за підсумками 2019 року 40% чистого прибутку ДП МА «Бориспіль». При цьому 35% чистого прибутку згідно з Фінпланом-2019 мають бути спрямовані на виконання міжнародних зобов`язань та здійснення капітальних інвестицій підприємства.

Статті витрат Фінплану-2019 дозволяють адміністрації ДП МА «Бориспіль» виконати свої зобов`язання перед трудовим колективом та профспілками за Колективним договором, а саме спрямувати частину прибутку на виплату працівникам щорічної винагороди та забезпечити профспілки коштами у розмірі 3,8% фонду оплати праці.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 24.04.2019 №  363 «Про внесення зміни до пункту 1 Порядку відрахування до державного бюджету частини чистого прибутку (доходу) державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», якою постановлено внести зміни до пункту 1 Порядку відрахування до державного бюджету частини чистого прибутку (доходу) державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2011 №  138 (далі - Порядок №  138), замінивши в абзаці першому слова і цифри «у розмірі 75 відсотків» словами і цифрами «за результатами фінансово-господарської діяльності починаючи з 1 січня 2019 р. у розмірі 90 відсотків для підприємств, обсяг чистого прибутку яких фактично у відповідному звітному періоді становить більше 50000 тис. гривень, і 50 відсотків - інших підприємств». Також визнано такими, що втратили чинність, постанови Кабінету Міністрів України згідно з наведеним переліком.

Після прийняття Кабміном Постанови №  363, адміністрація ДП МА «Бориспіль» звернулася до Профспілки з листом, в якому повідомила, що збільшення розміру відрахувань чистого прибутку до бюджету до 90% ставить під сумнів можливість адміністрації забезпечити своєчасне та у повному обсязі фінансування позивача, як це передбачено Колективним договором. У зв`язку з цим адміністрація ДП МА «Бориспіль» порадила позивачу планувати свою діяльність з урахуванням положень Постанови №  363.

Вважаючи постанову Кабінету Міністрів України №  363 протиправною, позивач звернувся до суду з цим позовом.

ІІІ.ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

7. Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, виходив із того, що наведені позивачем обставини та відносини між ним і третьою особою щодо фінансування окремих робіт та заходів не є предметом регулювання Порядку №  138 та не стосуються сфери управління об`єктами державної власності і не відносять позивача до суб`єкта правовідносин, в яких застосовується вказаний Порядок.

IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

8. У касаційній скарзі Профспілка посилається на помилкове неврахування судами попередніх інстанцій впливу Постанови №  363 на розмір передбачених Колективним договором виплат для профспілок та наводить підстави для визнання протиправною та нечинною цієї Постанови.

V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

9. Верховний Суд, перевіривши правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, виходить із наступного.

10. Статтею 264 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень.

11. Частиною другою цієї статті передбачено, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

12. Пунктом 1 Порядку №  138 (у редакції, чинній з 27.04.2019, з урахуванням змін, внесених оскаржуваною постановою) визначено, що згідно з цим Порядком частина чистого прибутку (доходу), що відраховується державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями (крім державного підприємства обслуговування повітряного руху України «Украерорух» відповідно до Закону України «Про приєднання України до Багатосторонньої угоди про сплату маршрутних зборів», державного підприємства із забезпечення функціонування дипломатичних представництв та консульських установ іноземних держав, представництв міжнародних міжурядових організацій в Україні Державного управління справами, державних комерційних підприємств та казенних підприємств, які відповідно до статті 1 Закону України «Про наукову і науково-технічну діяльність» належать до наукових установ, науково-технологічних комплексів, заснованих на державній власності, а також державних підприємств «Міжнародний державний центр «Артек» і «Український дитячий центр «Молода гвардія») до державного бюджету за відповідний період, визначається виходячи з обсягу чистого прибутку (доходу), розрахованого згідно з положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку як підсумок суми чистого фінансового результату (прибутку) та суми капіталу в дооцінках, яка підлягає перенесенню до нерозподіленого прибутку, з урахуванням того, що до такого підсумку також може бути включена частка нерозподіленого прибутку або невикористаних фондів, утворених внаслідок розподілу прибутку в обсязі, визначеному рішенням органу управління, за наявності фінансових ресурсів у підприємства, за результатами фінансово-господарської діяльності починаючи з 1 січня 2019 р. у розмірі 90 відсотків для підприємств, обсяг чистого прибутку яких фактично у відповідному звітному періоді становить більше 50000 тис. гривень, і 50 відсотків - інших підприємств.

13. Цей Порядок прийнято відповідно до статті 29 Бюджетного кодексу України та статей 5 і 11-1 Закону України «Про управління об`єктами державної власності».

14. З огляду на наведене, ця норма застосовується до державних унітарних підприємств та їх об`єднань (крім окремо визначених) і врегульовує порядок визначення ними обсягу чистого прибутку (доходу) за результатами фінансово-господарської діяльності починаючи з 01.01.2019 та його розмір, залежно від обсягу чистого прибутку у відповідному звітному періоді, який підлягає відрахуванню до державного бюджету.

15. Згідно з частиною дев`ятою статті 73 Господарського кодексу України державні унітарні підприємства діють як державні комерційні підприємства або казенні підприємства.

16. ДП МА «Бориспіль» є унітарним державним комерційним підприємством.

17. Водночас Профспілка є первинною профспілковою організацією ДП МА «Бориспіль» і належить до Професійної спілки авіаперевізників України, та не є суб`єктом правовідносин, щодо яких застосовується вказаний Порядок.

18. Згідно з копією колективного договору між адміністрацією та профспілками ДП  МА «Бориспіль», підприємство відраховує на рахунки Профспілки та Незалежної професійної спілки працівників авіаційної безпеки кошти на проведення культурно-масової, спортивної роботи, оздоровлення та добровільного медичного страхування в розмірі 3,8% від фонду оплати праці. За доводами Профспілки згідно з додатком 9 до Колективного договору працівники ДП МА «Бориспіль» мають право на винагороду за підсумками роботи за рік, яка виплачується в розмірі до 5 % від отриманого підприємством річного прибутку.

19. Листом від 01.07.2019 №  35-22/2-107 ДП МА «Бориспіль» повідомлено профспілкам, що збільшення оскаржуваною постановою розміру відрахування чистого прибутку до Державного бюджету до 90% ставить під сумнів можливість адміністрації забезпечити своєчасне та у повному обсязі фінансування профспілок, як це передбачено чинним колективним договором. Висловлено пораду планувати свою діяльність з урахуванням положень оскаржуваної постанови.

20. Встановивши, що наведені Профспілкою обставини та відносини між нею і ДП МА «Бориспіль» щодо фінансування окремих робіт та заходів не є предметом регулювання Порядку №  138 та не стосуються сфери управління об`єктами державної власності, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли правильного висновку про те, що позивач не відноситься до суб`єктів правовідносин щодо яких застосовується вказаний Порядок.

21. Щодо оскарження спірної постанови в частині визнання такими, що втратили чинність ряду постанов Кабінету Міністрів України згідно із затвердженим переліком, суди правильно врахували, що позивачем не зазначено фактів застосування до нього цих актів (їх окремих положень) чи належності позивача до суб`єктів правовідносин, у яких будуть застосовані ці акти (їх окремі положення).

22. Ураховуючи наведене, суди дійшли правильного висновку про відсутність у позивача права на оскарження Постанови №  363, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

23. Відповідно до частин першої-третьої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

25. Зазначеним приписам закону оскаржувані судові рішення відповідають.

26. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.

27. За правилами частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 341, 345, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Первинної профспілкової організації авіапрацівників Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.11.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2020 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач                                                                                          А.І. Рибачук

Судді:                                                                                                     А.Ю. Бучик

                                                                                                              Т.Г. Стрелець