Справа № 445/166/20                                Головуючий у 1 інстанції: Кіпчарський О.М. 
Провадження № 22-ц/811/2916/20                        Доповідач в 2-й інстанції: Бойко С. М. 
Категорія:20

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

               12 жовтня 2021 року                                  м.Львів
Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого – судді Бойко С.М.,
суддів: Копняк С.М., Ніткевича А.В.,
секретаря – Жукровської Х.І.,
з участю: позивача  ОСОБА_1 , його представника – 
                        ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 –
ОСОБА_4 , 
представника третьої особи ОСОБА_5 – ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_5 та ОСОБА_3 на рішення Золочівського районного суду Львівської області від 14 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: Золочівський районний відділ Державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у Львівській області, приватний нотаріус Золочівського районного нотаріального округу Львівської області Папірянська Оксана Орестівна, ОСОБА_5 , про визнання права власності на майно, визнання недійсним договору та скасування реєстрації права власності,
                                      в с т а н о в и в:
У січні 2020 року ОСОБА_1  звернувся до суду з позовом, в якому просив: визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки, укладений 04.04.2017 року між  ОСОБА_7 , від імені якої діяв представник –  ОСОБА_8 , та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Львівської області Папірянською О.О.,скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на земельну ділянку площею 2,00 га, кадастровий номер 4621884900:11:000:0365, з цільовим призначенням – для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території Підгайчиківської сільської ради Золочівського району Львівської області, і визнати за ним (позивачем) право власності на цю земельну ділянку.
Свої вимоги позивач обрунтовував тим, що 25.01.2017 року він став переможцем електронних торгів, на яких придбав земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, площею 2,00 га, кадастровий номер 4621884900:11:000:0365, розташовану на території Підгайчиківської сільської ради Золочівського району Львівської області, оплативши в повному обсязі її вартість, на підтвердження чого отримав акт державного виконавця, яким засвідчено факт придбання вказаного нерухомого майна. 
Разом з тим, звернувшись через деякий час до нотаріуса за одержанням свідоцтва про право власності на куплену з електронних торгів земельну ділянку, позивач дізнався, що попередній власник земельної ділянки – боржник у виконавчому провадженні ОСОБА_7 , правонаступником якої є  ОСОБА_5 , після зняття державною виконавчою службою арешту із земельної ділянки у зв`язку з закінченням виконавчого провадження, продала цю земельну ділянку ОСОБА_9 , чим порушила його (позивача) право власності на куплене у встановленому законом порядку майно.
Позивач вважає, що набув земельну ділянку у власність правомірно, однак, без його згоди та відома земельна ділянка перейшла у власність іншій особі.
Рішенням Золочівського районного суду Львівської області від 14 вересня 2020 року позов задоволено частково.
Витребувано з чужого незаконного володіння, а саме з володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 земельну ділянку, загальною площею 2,0 га, кадастровий номер 4621884900:11:000:0365, для ведення особистого селянського господарства, розташовану на території Підгайчиківської сільської ради Золочівського району Львівської області, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 04 квітня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською О.О., зареєстрованого в реєстрі за № 370.
Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 5774 грн. 53 коп.
В задоволенні решти позовних вимог – відмовлено.
Додатковим рішенням Золочівського районного суду Львівської області від 25 вересня 2020 року стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 7000 грн. в рахунок відшкодування витрат на професійну правничу допомогу. 
Рішення суду оскаржили відповідач ОСОБА_3 і третя особа ОСОБА_5 , просять рішення скасувати і ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову  ОСОБА_1 відмовити.
Апелянт  ОСОБА_3 називає підстави для скасування рішення суду такі, як: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального та процесуального права.
Зазначає, що згідно з пунктом 8 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), документом, який підтверджує виникнення права власності на придбане з електронних торгів нерухоме майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта виконавця про проведені електронні торги. 
Апелянт вважає, що позивач, не отримавши у встановленому законом порядку в нотаріуса свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та не здійснивши державну реєстрацію свого права власності на земельну ділянку, не став власником спірної земельної ділянки, а тому земельна ділянка була відчужена попереднім її власником та набута апелянтом правомірно.
Окрім того, звертає увагу, що позивач, не маючи правомочностей власника, не може ставити вимогу про витребування майна з чужого незаконного володіння.
Також апелянт наголошує, що в порушення статті 13 ЦПК України, суд вийшов за межі позовних вимог, оскільки задовольнив вимогу, з якою позивач до суду не звертався. 
Третя особа ОСОБА_5 вважає, що рішення суду ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права.
Так, зокрема, апелянт зазначає, що, вийшовши за межі позовних вимог, заявлених позивачем, суд не звернув уваги на те, що обрання позивачем невірного способу захисту прав та інтересів є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову, оскільки права особи, яка вважає себе власником майна, не підлягають захисту шляхом задоволення позову до добросовісного набувача з використанням правового механізму передбаченого ст.ст. 215, 216 ЦК України.
Заслухавши пояснення сторони апелянтів в підтримання апеляційних скарг, заперечення сторони позивача, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення відповідно до вимог ст.367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційних скарг без задоволення з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно з протоколом проведення електронних торгів №231041 від 25.01.2017 року (а.с.8 т.1), позивач ОСОБА_1 став переможцем електронних торгів з продажу арештованого у виконавчому провадженні майна боржника ОСОБА_7 – земельної ділянки площею 2,00 га, кадастровий номер: 4621884900:11:000:0365, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, яка розташована на території Підгайчиківської сільської ради Золочівського району Львівської області і належала на праві власності боржнику ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно та витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15.05.2014 року (а.с.28-30 т.1).
Пунктом 4 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі – Порядку), передбачено, що після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.
Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем.
Приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця.
Пунктом 5 розділу Х Порядку визначено, що в акті про проведені електронні торги зазначається така інформація:
ким, коли і де проводилися електронні торги;
стисла характеристика реалізованого майна;
прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи – переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ);
сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно;
прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) – боржника, її місце проживання (місцезнаходження);
дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно.
Згідно з пунктом 6 цього розділу Порядку, підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.
Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) організатору.
Згідно з пунктом 7 цього розділу Порядку, не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю виконавець виносить постанову про зняття арешту з реалізованого майна, накладеного відділом державної виконавчої служби (приватним виконавцем) (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Копії постанови виконавця про зняття арешту з реалізованого майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення переможцю та відповідному органу (установі) для зняття арешту.
У пункті 8 розділу Х Порядку вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.
У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.
Судом встановлено, що у зв`язку з повною сплатою позивачем у встановлені строки вартості придбаної з електронних торгів указаної вище земельної ділянки, 15.02.2017 року заступником начальника Золочівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області Матвеюк О.П. складено акт про проведені електронні, який затверджений начальником названого відділу ДВС Куйбідою Р.І. (а.с.22 т.1), та видано позивачу.
В цьому акті державного виконавця вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.
Будь-яких строків для звернення переможця електронних торгів до нотаріуса за видачею свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів Порядком не встановлено і в акті державного виконавця, який було видано позивачу, не зазначено.
На виконання вказаного вище пункту 7 розділу Х Порядку, державним виконавцем винесено постанову від 16.02.2017 року про зняття арешту із спірної земельної ділянки (а.с.36 т.1).
Копію цієї постанови направлено на виконання до органу (установи), якому була надіслана постанова про арешт майна боржника, сторонам виконавчого провадження та переможцю електронних торгів.
21.02.2017 року державним виконавцем винесено постанови про закінчення виконавчих проваджень відносно боржника ОСОБА_7 . 
Отже, з наведеного слідує, що боржник ОСОБА_7 була обізнаною з актом державного виконавця про придбання позивачем з електронних торгів належної їй земельної ділянки та про зняття у зв`язку з цим арешту зі спірної земельної ділянки.
Разом з тим, 04.04.2017 року, діючи через свого представника ОСОБА_8 , боржник ОСОБА_7 укладає з відповідачем ОСОБА_3 договір купівлі-продажу спірної земельної ділянки, посвідчений приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Львівської області Папірянською О.О. та зареєстрований в реєстрі за №370, на підставі якого відповідач ОСОБА_3 реєструє своє право власності на цю земельну ділянку (а.с.37-44 т.1), що унеможливило реалізацію позивачем визначеного законом права на отримання на підставі акта державного виконавця про проведені електронні торги в нотаріуса свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.
Враховуючи встановлені і наведені вище обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про захист порушеного права позивача у спосіб витребування у відповідача ОСОБА_3 спірної земельної ділянки, яка за законом належить позивачу, для оформлення права власності позивача на цю земельну ділянку, яке він набув у встановленому законом порядку.
Колегія суддів відхиляє доводи апелянтів про скасування оскаржуваного рішення на тій підставі, що суд першої інстанції вийшов за межі позовних вимог, оскільки однією із позовних вимог позивача була вимога про визнання за ним права власності на спірну земельну ділянку в судовому порядку, а наслідком виконання рішення суду про витребування майна з чужого незаконного володіння є, власне, повернення майна у власність особи, якій воно належить по закону. 
Таким чином, у колегії суддів немає правових підстав для інших висновків по суті вирішення спору, ніж тих, яких дійшов суд першої інстанції, та немає підстав для висновку про допущення судом першої інстанції порушень норм матеріального та/або процесуального права, які б були обов`язковою підставою для скасування оскаржуваного рішення, а тому апеляційні скарги необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – залишити без змін. 
Керуючись ст.ст. 367, 374 ч.1 п.1, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, суд 

п о с т а н о в и в:
апеляційні скарги  ОСОБА_5 та ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Рішення Золочівського районного суду Львівської області від 14 вересня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови. 
Повний текст постанови складений 22 жовтня 2021 року.

Головуючий                                                         С.М. Бойко 

Судді:                                                                 С.М.Копняк

                                                                А.В. Ніткевич