ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2021 року	Львів	Справа № 380/10769/20 пров. № А/857/18817/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді:                                                 Гудима Л.Я.,
суддів:                                                                      Довгополова О.М., Святецького В.В.,
за участю секретаря судового засідання:     Кардаш В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02 липня 2021 року, головуючий суддя – Братичак У.В., ухвалене о 14:07 год. у м. Львові, повний текст якого складено 12.07.2021 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,-

                                                    В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2020 року позивач – ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ГУНП у Львівській області, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 13.11.2020 року №3457 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України у Львівській області від 16.11.2020 року № 344 о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 ст. 77 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного Статуту Національної поліції України та скасувати оскаржуваний наказ в частині стягнення на користь відповідача з позивача вартості предметів однострою, (в сумі 7494,18 грн); поновити позивача на посаді старшого слідчого слідчого відділення Сихівського ВП ГУНП у Львівській області, зарахувавши час вимушеного прогулу до вислуги років, стягнувши на користь позивача заробітну плату за час вимушеного прогулу; зобов`язати Головне управління Національної поліції України здійснити нарахування та повернення безпідставно стягнутих з позивача сум за речове майно.
В обґрунтування своїх позовних вимог посилався на те, що 13.11.2020 року на нього накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, яке реалізовано 16.11.2020 року шляхом видачі наказу по особовому складу. Підставою для видачі оскаржених наказів слугували матеріали службового розслідування, призначеного 02.10.2020 року наказом начальника Сихівського ВП ГУНП у Львівській області на підставі доповідної записки заступника начальника ВП – начальника слідчого відділення за фактом відсутності на робочому місці позивача. Позивач вважає оскаржувані накази протиправними, оскільки свої службові обов`язки виконував відповідно до вимог Закону України “Про Національну поліцію” та “Дисциплінарного Статуту Національної поліції України”. При цьому, зазначав, що “прогул” та “відсутність на робочому місці” не є тотожними поняттями, оскільки позивач будучи слідчим здійснював в межах м.Львова слідчі дії за межами адміністративної будівлі відділку поліції. Окрім того, посилався на те, що під час службового розслідування та вирішення питання про вид дисциплінарного стягнення не було враховано безперервного стажу служби позивача в поліції, наявність у нього заохочень, відзнак, Державної нагороди, статусу учасника бойових дій та те, що він перебуває у зареєстрованому шлюбі, виховує трьох дітей, що в сукупності давали позивачу переважне право залишення на службі в поліції. 
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 02 липня 2021 року адміністративний позов задоволено; визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 13.11.2020 року № 3457 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції України у Львівській області від 16.11.2020 № 344 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 ст. 77 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби; поновлено ОСОБА_1 на посаді старшого слідчого слідчого відділення Сихівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області з 17.11.2020 року; стягнуто з Головного управління Національної поліції у Львівській області (місцезнаходження: пл.Григоренка, 2, м.Львів, 79007, код ЄДРПОУ 40108833) на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 17.11.2020 року по 02.07.2021 року в сумі 102 873 (сто дві тисячі вісімсот сімдесят три) грн 50 коп (без врахування податків та інших обов`язкових платежів); рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць – 14 269 (чотирнадцять тисяч двісті шістдесят дев`ять) грн 46 коп., звернено до негайного виконання.
Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, ГУНП у Львівській області оскаржило його в апеляційному порядку, яке, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити. 
Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що дисциплінарною комісією за результатами проведення службового розслідування встановлено вчинення систематичних грубих порушень позивачем службової дисципліни під час несення служби, невжиття позивачем відповідних заходів щодо недопущення таких порушень під час несення служби, невжиття заходів позивачем щодо усунення відповідних недоліків під час проведення службового розслідування, а також враховуючи наявність відповідного документального підтвердження встановлених порушень та обставин, за результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 30.10.2020 року, затверджений начальником Сихівського ВП ГУНП у Львівській області. Відтак, у відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України “Про Національну поліцію” позивача правомірно звільнено зі служби в поліції. 
В судовому засіданні представник відповідача підтримав подану апеляційну скаргу, вважає оскаржене рішення суду незаконним та повністю підтримав доводи, зазначені у апеляційній скарзі.
Позивач заперечив проти апеляційної скарги, вважає оскаржене рішення суду законним та обґрунтованим та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представника відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 проходив службу в органах поліції на посаді старшого слідчого слідчого відділення Сихівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області.
01.10.2020 року на ім`я начальника Сихівського ВП надійшов рапорт т.в.о. заступника начальника Сихівського відділу поліції – начальника СВ ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_2 про те, що 01.10.2020 року на робочому місці з 10.00 до 12.45 та з 14.00 до 18.15 був відсутній старший слідчий слідчого відділення Сихівського відділу поліції майор поліції ОСОБА_1 .
Наказом Сихівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області від 02.10.2020 року № 147 за даним фактом призначено службове розслідування.
Наказом Сихівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області від 15.10.2020 року №154 внесено зміни до персонального складу дисциплінарної комісії, створеної наказом Сихівського ВП від 02.10.2020 року №147, а саме голову дисциплінарної комісії підполковника поліції ОСОБА_3 виключено, а в склад комісії включено та визначено її головою заступника начальника Сихівського ВП – начальника СКП ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 .
30.10.2020 року затверджений висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни старшим слідчим слідчого відділення Сихівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майором поліції ОСОБА_1 .
Згідно з висновком службового розслідування встановлено, що старший слідчий слідчого відділення Сихівського відділу поліції майор поліції ОСОБА_1 01.10.2020 року з 10.00 до 12.45 та з 14.00 до 18.15 був відсутній на робочому місці, чим допустив – прогул та порушив п.1.3 розділу І “Внутрішнього розпорядку дня поліцейський, працівників апарату, відділів та відділень ГУНП у Львівській області”, затвердженого наказом ГУНП від 21.12.2019 року №3917.
Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 13.11.2020 року №3457 за порушення службової дисципліни, вимог ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”, п. 1, 3 розділу І Внутрішнього розпорядку дня, затвердженого наказом ГУНП у Львівській області від 21.12.2019 року № 3917, а також у відповідності до п. 4 ст. 40 КЗпП України, що виразилося у відсутності на робочому місці 01.10.2020 року з 10:30 до 12:45 та з 14:00 до 18:15, вчинення прогулу, відповідно п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, на старшого слідчого слідчого відділення Сихівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення – звільнення зі служби в поліції.
Наказом від 16.11.2020 року №  344 о/с майора поліції ОСОБА_1 , старшого слідчого слідчого відділення Сихівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області відповідно до Закону України “Про Національну поліцію” звільнено з 16.11.2020 року зі служби в поліції за п 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що матеріалами службового розслідування не підтверджується склад дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) ОСОБА_1 , які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у формі звільнення зі служби в поліції. Також під час визначення виду дисциплінарного стягнення не враховано характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до виконання службових обов`язків.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом №580-VIII, який набув чинності 07.11.2015 року (далі – Закон № 580).
У відповідності до пунктів 1, 2 ст. 18 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ст. 19 Закону № 580).
Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок).
Як встановлено пунктом 2 розділу IV Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 5 розділу IV Порядку № 893).
Пунктом 1 розділу V Порядку передбачено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Згідно із п. 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Отже, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.
Зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу (п. 1 розділу V Порядку).
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Колегія суддів звертає увагу, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.
З висновку службового розслідування видно, старший слідчий слідчого відділення Сихівського відділу поліції майор поліції ОСОБА_1 01.10.2020 року з 10.00 до 12.45 та з 14.00 до 18.15 був відсутній на робочому місці, чим допустив – прогул та порушив п.1.3 розділу І “Внутрішнього розпорядку дня поліцейський, працівників апарату, відділів та відділень ГУНП у Львівській області”, затвердженого наказом ГУНП від 21.12.2019 №3917.
Так, Законом України “Про Національну поліцію” та Дисциплінарним статутом визначено обов`язки поліцейського і поняття службової дисципліни. Службова дисципліна включає в себе і дотримання поліцейськими відповідного робочого розпорядку роботи, прийнятого у відповідному органі, де вони працюють.
У разі коли спеціальні закони не регламентують питання, що стосуються проходження служби певними категоріями осіб, то з врахуванням необхідності субсидіарного застосування законів, у даному випадку повинні застосовуватися загальні норми про працю, які регламентовані КЗпП України.
Відтак, у разі невиходу поліцейського на роботу без поважних причин повинні застосовуватися норми статті 40 КЗпП України.
Як підтверджується матеріалами справи, 01.10.2020 року старшим слідчим слідчого відділення Сихівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області Медведем В.М. з 11.05 год до 11.50 год було проведено допит свідка ОСОБА_5 по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12020140070001346.
Також, в цей же день з 15.20 год до 16.18 год позивачем проведено допит свідка ОСОБА_6 по тому ж кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12020140070001346.
Дані факти підтверджуються протоколами допиту свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , з фіксацією початку та закінчення проведення слідчої дії.
Судом попередньої інстанції були допитані вказані особи в якості свідків.
Колегія суддів бере до уваги норми ст. 40 КПК України, відповідно до яких, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.
Слідчий, серед іншого, уповноважений проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених цим Кодексом; доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам; здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.
Згідно із ст. 244 КПК України допит проводиться за місцем проведення досудового розслідування або в іншому місці за погодженням із особою, яку мають намір допитати. Кожний свідок допитується окремо, без присутності інших свідків.
З огляду на наведене, матеріалами справи підтверджено факт виконання ОСОБА_1 01.10.2020 року з 10.00 до 12.45 та з 14.00 до 18.15 своїх функціональних обов`язків слідчого, що слід розцінювати, як поважну причину відсутності його на робочому місці.
Відтак, колегія суддів дійшла висновку про те, що матеріалами службового розслідування не доведено наявності вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду попередньої інстанції про те, що матеріалами службового розслідування не підтверджується склад дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) ОСОБА_1 , які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у формі звільнення зі служби в поліції, через що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, відтак підлягають задоволенню.
Крім цього, колегія суддів погоджується з висновками суду попередньої інстанції щодо розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
Згідно із ч. 2 ст. 6 КАС України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.
Так, у п. 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.
Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

                                                    П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02 липня 2021 року у справі №380/10769/20 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	Л. Я. Гудим 	
судді	 	О. М. Довгополов 	
 	 	В. В. Святецький  	
Повний текст постанови складено 10.12.2021 року.