УХВАЛА

08 грудня 2021 року 
м. Київ

Справа №  906/1213/20 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:            Краснова Є. В.,
розглядаючи матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Житомиробленерго" на постанову Північно - західного апеляційного господарського суду від 07.10.2021 (колегія суддів: Тимошенко О. М., Павлюк    І.    Ю., Юрчук М. І.) і рішення Господарського суду Житомирської області від 25.05.2021 (суддя Соловей Л. А.) у справі
за первісним позовом фізичної особи-підприємця Корчинського Анатолія Івановича до Акціонерного товариства "Житомиробленерго" про визнання недійсним та скасування рішення комісії Коростишівського РЕМ АТ    "Житомиробленерго"
та за зустрічним позовом Акціонерного товариства "Житомиробленерго" до фізичної особи-підприємця Корчинського Анатолія Івановича про стягнення 212    793, 35 грн, 
ВСТАНОВИВ:
08.11.2021 Акціонерне товариство "Житомиробленерго" звернулося з касаційною скаргою на вищевказані судові рішення. 
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.11.2021 її передано на розгляд колегії суддів Касаційного господарського суду у складі: Краснова Є. В. - головуючого, Мачульського Г. М., Уркевича В. Ю. 
Перевіривши форму і зміст касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.
Згідно з пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).
У касаційній скарзі підставою касаційного оскарження судових рішень Акціонерне товариство "Житомиробленерго" визначає пункт 1 частини другої статті 287 ГПК України і зазначає, що суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 14.03.2019 у справі № 904/1855/18.
Проте, ця касаційна скарга хоча і містить посилання на постанову Верховного Суду, але оформлена з порушенням вимог статті 290 ГПК України, оскільки не містить чіткого визначення, який висновок та щодо застосування якої саме норми права у подібних правовідносинах, викладений у постанові суду касаційної інстанції, не враховано судом апеляційної інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення та як це вплинуло на прийняття рішення.
Тому ці недоліки щодо змісту касаційної скарги є підставою для залишення її без руху з наданням скаржникові строку на приведення її у відповідність до вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України.
Так, у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У цьому випадку необхідно чітко вказати:
- норму права (з посиланням на статтю, частину, абзац тощо), яку суд апеляційної інстанції застосував в оскаржуваному судовому рішенні;
- навести висновок щодо застосування цієї норми права в оскаржуваному судовому рішенні;
- навести висновок щодо її застосування у постанові Верховного Суду, зазначити дату її прийняття та номер справи;
- обґрунтувати подібність правовідносин у справі, що розглядається, та у справі, в якій Верховний Суд виклав свій висновок.
При цьому, слід виходити з того, що підставою для касаційного оскарження є неврахування висновку Верховного Суду саме щодо застосування норми права, а не будь-якого висновку, зробленого судом касаційної інстанції в обґрунтування мотивувальної частини постанови. Саме лише зазначення у постанові Верховного Суду норми права також не є його правовим висновком про те, як саме повинна застосовуватися норма права у подібних правовідносинах.
До того ж слід дотримуватися критеріїв, визначених для подібних правовідносин, як обов`язкової умови для виникнення підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, згідно з яким під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де схожі предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також має місце однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин (висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 23.06.2020 у справі № 696/1693/15-ц (провадження №    14-737цс19). 
Верховний Суд зауважує, що така підстава як "суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду" стосується лише норм матеріального права (відповідно до частини третьої статті 311 ГПК України неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню), і не може бути підставою, якщо рішення оскаржується з підстав порушення норм процесуального права. Наведений висновок сформульовано також у постановах ВС від 12.05.2021 у справі № 911/1099/20; від 26.05.2021 у справі № 910/8358/19.
Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись статтями 174, 234, 288, пунктом 5 частини другої статті 290, частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Житомиробленерго" залишити без руху до 10.01.2022.
2. Встановити Акціонерному товариству "Житомиробленерго" строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
3. Акціонерному товариству "Житомиробленерго" надати Касаційному господарському суду у складі Верховного Суду (вул.    О.    Копиленка,    6, м. Київ, 01016) докази про дату вручення цієї ухвали.
4. У разі усунення недоліків, документи направити на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: вул. О. Копиленка, 6, м. Київ, 01016 та всім іншим учасникам справи, додавши до заяви про усунення недоліків докази такого направлення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                    Є. В. Краснов