ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2021 р.	Справа № 480/872/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: П`янової Я.В.,
Суддів: Любчич Л.В. ,  Спаскіна О.А. ,
за участю секретаря судового засідання Мироненко А.А.

          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Держпраці у Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 12.05.2021, головуючий суддя І інстанції: І.Г. Шевченко, м. Суми, повний текст складено 24.05.21 року по справі № 480/872/21
          за позовом         Товариства з обмеженою відповідальністю "ДОРПОСТАЧ"  
          до         Управління Держпраці у Сумській області                 
          про визнання протиправним та скасування припису,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "ДОРПОСТАЧ" (далі за текстом також – позивач, ТОВ "ДОРПОСТАЧ") звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Держпраці у Сумській області (далі та текстом також – відповідач, Управління), в якому просило визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Сумській області від 29.10.2020 за № 02-05/353.
Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 12 травня 2021 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано припис Управління Держпраці у Сумській області від 29.10.2020 за № 02-05/353.
Стягнуто з Управління Держпраці у Сумській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ДОРПОСТАЧ" в рахунок повернення сплачений при подачі позову судовий збір в розмірі 2270 грн 00 коп.  
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, з викладенням висновків, які не відповідають обставинам справи.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає, що суд першої інстанції дійшов невірного висновку про те, що припис від 29.10.2020 не може відповідати критеріям правомірності, визначеним у ч. 2 ст. 2 КАС України, оскільки Управління помилково ототожнює та об`єднує одночасно два різні етапи - ідентифікацію об`єктів підвищеної небезпеки та декларування об`єктів підвищеної небезпеки, а від позивача Управління вимагало проведення ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, а не забезпечити подання декларації безпеки. Також указує, що суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про те, що проведення ідентифікації об`єкту було забезпечено.
За результатами апеляційного розгляду відповідач просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Учасники справи повідомлені про дату, час та місце судового розгляду справи.
Від імені ТОВ «ДОРПОСТАЧ» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке Другим апеляційним адміністративним судом залишено без розгляду, оскільки не скріплено кваліфікованим електронним підписом заявника.
Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні відповідно до приписів статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також – КАС України).
Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що позивач зареєстрований як юридична особа, видами діяльності якої є: код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний); 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у.; 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами; 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 47.30 Роздрібна торгівля пальним; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна. Вказані обставини вбачаються з відомостей Єдиного державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, наявних у матеріалах справи.
В період з 01.02.2020 по 07.02.2020 відповідачем здійснено планову перевірку ТОВ «ДОРПОСТАЧ», результати якої зафіксовані в акті перевірки № 02-04/84 від 07.02.2020, на підставі якого складено припис № 02-05/49 від 07.02.2020.
22.06.2020 відповідачем проведено позапланову перевірку ТОВ “ДОРПОСТАЧ” щодо виконання припису № 02-05/49 від 07.02.2020, про що складено акт № 02-04/244 від 22.06.2020, на підставі якого винесено припис № 02-05/155 від 22.06.2020 (а.с. 66-68).
В подальшому, у період з 28.10.2020 по 29.10.2020, при здійсненні головним державним інспектором відділу нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки Управління Держпраці у Сумській області Слєпиніним О. М. на АЗС ТОВ "ДОРПОСТАЧ" за адресою, в т.ч., вулиця Некрасова, будинок 6 в місті Шостка, Сумської області, позапланової перевірки дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці, промислової безпеки, безпечного поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення з метою перевірки стану виконання раніше виданого припису № 02-05/155 від 22.06.2020, встановлено, що роботодавець не виконав законних вимог посадових осіб органів виконавчої влади з нагляду за охороною праці, не усунув порушення, зазначене в приписі № 02-05/155 від 22.06.2020, а саме: ТОВ “ДОРПОСТАЧ” не забезпечило проведення ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, що перебувають на балансі підприємства (під час перевірки надано повідомлення про результати ідентифікації від 18.09.2009, яке проводило колишній власник ТОВ “Конвалія-Ш”), а саме АЗС, яке знаходиться по вул. Некрасова 6 в місті Шостка, на території якої розміщені підземні резервуар для збереження палива Р-25 об`ємом 25 m3 в-кількості 4 шт. та паливо-роздавальні колонки Wayne Dresser-387-8-4 та Wayne Dresser-387-4-2), що є порушенням вимог п. 3 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, затвердженою Постановою КМУ № 956 від 11.07.2002 “Про ідентифікацію і декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки” (а.с. 10).
За наслідками проведеного заходу 29.10.2020 складено акт перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) за № 02-04/559 (а.с. 8-10) та припис за № 02-05/353, відповідно до якого ТОВ “ДОРПОСТАЧ” зобов`язано в термін до 29.11.2020 забезпечити проведення ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, що перебувають на балансі підприємства (під час перевірки надано повідомлення про результати ідентифікації від 18.09.2009, яке проводило колишній власник ТОВ “Конвалія-Ш”, а саме: АЗС, яке знаходиться по вул. Некрасова, 6 в м. Шостка, на території якої розміщені підземні резервуари для збереження палива Р-25 об`ємом 25 м куб в кількості 4 шт. та паливо-роздавальні колонки Wayne Dresser-387-8-4 та Wayne Dresser-387-4-2) (а.с. 11).
Акт та приписи надіслано позивачу поштою (а.с. 12).
Позивачем подано до Управління Держпраці у Сумській області зауваження до акта перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) за № 278 від 04.11.2020, в якому повідомлено, що ТОВ “ДОРПОСТАЧ” повністю не погоджується з викладеними в акті порушеннями, оскільки під час перевірки надано копію повідомлення про результати повторної ідентифікації об`єкта підвищеної небезпеки АЗС, що розташована в м. Шостка по вул. Некрасова, 6 за формою ОПН-1, яка 17.09.2020 була направлена на погодження до Управління Держпраці у Сумській області (а.с. 71, 72).
Скориставшись правом на оскарження припису в судовому порядку, позивач звернувся до суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржуваний припис не відповідає критеріям правомірності, визначеним ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а отже, підлягає скасуванню.
Надаючи правову оцінку правовідносинам сторін, колегія суддів виходить з такого.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” від 05.04.2007 за № 877-V (далі – Закон України № 877-V).
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;
звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.
За приписами ч. ч. 6, 9 ст. 7 Закону України № 877-V в останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи від отримання розпорядчого документа щодо усунення порушень вимог законодавства він направляється рекомендованим листом або у випадках, передбачених законом, - за допомогою електронного кабінету або іншої інформаційної системи, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевірявся, а на копії розпорядчого документа, який залишається в органі державного нагляду (контролю), проставляються відповідний вихідний номер і дата направлення.
Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 96 від 11 лютого 2015 року, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Відповідно до пункту 7 Положення про Державну службу України з питань праці Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Питання проведення ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки регулюється, насамперед Законом України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» від 18.01.2001 за № 2245-ІІІ (далі – Закон України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»), відповідно до ст. 9 якого суб`єкт господарської діяльності ідентифікує об`єкти підвищеної небезпеки відповідно до кількості порогової маси небезпечних речовин. Порядок ідентифікації, форма та зміст оповіщення про її результати визначаються Кабінетом Міністрів України. 
Так, Кабінетом Міністрів України Постановою від 11.07.2002, № 956 затверджено Порядок ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки (далі – Порядок № 956, Порядок ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки), який відповідно до п. 1 поширюється на всіх суб`єктів господарювання, у власності або користуванні яких є об`єкти, де можуть використовуватися або виготовляються, переробляються, зберігаються чи транспортуються небезпечні речовини (далі - потенційно небезпечні об`єкти), а також на всіх суб`єктів господарювання, які мають намір розпочати будівництво потенційно небезпечних об`єктів.
Представник позивача в обґрунтування своєї позиції посилається на порушення відповідачем норм Закону України № 877-V в частині проведення позапланової перевірки за відсутності для її проведення підстав, оскільки перевірка з питань виконання припису позивачем вже проводилась 22.06.2020, а повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), відповідно до ст. 6 Закону України № 877-V забороняється.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що такі доводи не заслуговують на увагу, оскільки, відповідно до ч. 1 ст. 6 даного Закону, підставами для здійснення позапланових заходів є серед іншого перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).
Як убачається із матеріалів справи, перевірку ТОВ «ДОРПОСТАЧ» у червні 2020 року проведено з приводу виконання позивачем  припису від 07.02.2020 за № 02-05/49, що визнається, у тому числі, і позивачем у позові. В той же час, перевірка, яка проведена відповідачем у жовтні 2020 року, призначена саме у зв`язку з перевіркою виконання позивачем припису від 22.06.2020 (а.с. 66-68). А відтак, факти, що були підставами для проведеного позапланових перевірок у червні та жовтні 2020 року були різними, а тому доводи представника позивача з цього приводу колегія суддів не бере до уваги.
Підставою для прийняття оскаржуваного припису стало те, що ТОВ “ДОРПОСТАЧ”, на порушення п. 3 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою КМУ № 956 від 11.07.2002 “Про ідентифікацію і декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки”, не забезпечило проведення ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, що перебувають на балансі підприємства, у зв`язку з чим зобов`язано провести таку ідентифікацію.
Відповідно до п. 3 вказаного Порядку, на порушення якого вказує відповідач, суб`єкт господарювання, у власності або користуванні якого є хоча б один потенційно небезпечний об`єкт чи який має намір розпочати будівництво такого об`єкта, організовує проведення його ідентифікації.
Колегія суддів зазначає, що на виконання припису, виданого відповідачем ще 22.06.2020 (а.с. 66-68), та до призначення перевірки Наказом від 21.10.2020 (а.с. 8) відповідачу надано договір оренди об`єкта нерухомості № 3/17 від 01.09.2017 за адресою: м. Шостка, вул. Некрасова, 6, укладений між орендодавцем (МПП «Рай») та орендарем – позивачем у справі (а.с. 14), та додаткову угоду № 1 від 12.02.2020 (а.с. 15), відповідно до якої п.п. 6.1 п. 6 договору оренди викладено в іншій редакції, та, в якому, крім іншого зазначено, що МПП “РАЙ” зобов`язаний провести ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки та отримати необхідні документи з охорони праці, що пов`язані з експлуатацією об`єкта нерухомості (декларацію безпеки об`єкта підвищеної небезпеки, ПЛАС, висновки експертиз).
17.09.2020 МПП “РАЙ” листами за № 84, № 85 надано відповідачу як повідомлення про результати ідентифікації та декларацію безпеки об`єкта підвищеної небезпеки з відповідними додатками, так і декларацію об`єкта підвищеної небезпеки (а.с. 17-31, 69).
При цьому, позивачем додатково листом від 08.10.2020 також надано на адресу Управління Держпраці у Сумській області (а.с. 81), серед іншого, повідомлення від 17.09.2020 про результати ідентифікації та декларацію безпеки об`єкта підвищеної небезпеки (а.с. 69).
Подання та наявність вказаних документів не заперечуються відповідачем, однак, мотивуючи свою позицію, відповідач вказує на те, що позивачем не виконано вимоги попереднього припису, оскільки для проведення ідентифікації АЗС за адресою: вул. Некрасова, 6 в м. Шостка як об`єкту підвищеної небезпеки, ТОВ  «ДОРПОСТАЧ» повинно було подати до Управління декларацію безпеки.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність таких доводів, оскільки як приписом від 22.06.2020, так і оскаржуваним приписом, відповідач вимагав від ТОВ «ДОРПОСТАЧ» забезпечити подання не декларації безпеки, а проведення ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів. 
Більш того, судовим розглядом установлено, що проведення ідентифікації вказаного об`єкта забезпечено, на підтвердження чого надано повідомлення про результати ідентифікації та декларація безпеки об`єкта підвищеної небезпеки (а.с. 69), що не заперечується відповідачем.
Як вбачається з листів відповідача, надісланих на адресу МПП «Рай», питань до проведеної саме ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки не було (а.с. 32, 34, 70). Однак, виникали питання до виконання вимог Порядку декларування об`єктів підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 11.07.2002 за № 956 (далі – Порядок декларування об`єктів підвищеної небезпеки). 
Окрім того, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що Управління Держпраці в Сумській області помилково ототожнює та об`єднує одночасно два різні етапи: ідентифікацію об`єктів підвищеної небезпеки, порядок якої визначено Порядком ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки та декларування об`єктів підвищеної небезпеки, порядок якого визначено Порядком декларування об`єктів підвищеної небезпеки.
Про виокремлення вказаних етапів зазначено і у Законі України «Про об`єкти підвищеної небезпеки», відповідно до ст. 1 якого ідентифікація об`єктів підвищеної небезпеки - порядок визначення об`єктів підвищеної небезпеки серед потенційно небезпечних об`єктів (ст. 9 Закону); декларація безпеки - документ, який визначає комплекс заходів, що вживаються суб`єктом господарської діяльності з метою запобігання аваріям, а також забезпечення готовності до локалізації, ліквідації аварій та їх наслідків (ст. 10 Закону). 
При цьому, за приписами п.п. 18, 20, 24 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки суб`єкт господарювання складає повідомлення про результати ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки за формою ОПН-1 (додаток 1) і надсилає його у двотижневий термін відповідним територіальним органам Держпраці, ДСНС, Держекоінспекції, державної санітарно-епідеміологічної служби, Держархбудінспекції, а також відповідній місцевій держадміністрації або виконавчому органу місцевої ради (далі - уповноважені органи) (п. 18). У разі проведення повторної ідентифікації суб`єкт господарювання повідомляє у двотижневий термін уповноважені органи про зміни порівняно з попередньою ідентифікацією. Інформація подається тільки за тими розділами повідомлення форми ОПН-1, в які вносилися зміни (п. 20). Включення об`єкта підвищеної небезпеки до Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки здійснюється протягом 30 робочих днів після подання суб`єктом господарювання до територіального органу Держпраці повідомлення про результати ідентифікації. У разі надання суб`єктом господарювання неповної інформації про результати ідентифікації, що передбачена повідомленням форми ОПН-1, Держпраці письмово повідомляє про це суб`єкта господарювання. Реєстрація об`єкта підвищеної небезпеки проводиться протягом 30 робочих днів після надання суб`єктом господарювання необхідних матеріалів (п. 24).
У той же час, згідно з п.п. 4, 5, 8 Порядку декларування об`єктів підвищеної небезпеки, для об`єктів підвищеної небезпеки, що експлуатуються, декларація безпеки складається як самостійний документ (п. 4). Декларація безпеки повинна включати: результати всебічного дослідження ступеня небезпеки та оцінки рівня ризику; оцінку готовності до експлуатації об`єкта підвищеної небезпеки відповідно до вимог безпеки промислових об`єктів; перелік прийнятих з метою зниження рівня ризику рішень і здійснених з метою запобігання аваріям заходів; відомості про заходи щодо локалізації і ліквідації можливих наслідків аварій (п. 5). Декларація безпеки разом з позитивним висновком експертизи подається відповідним територіальним органам, серед іншого Держпраці (п. 8). 
Тобто, порядок ідентифікації та декларування об`єктів підвищеної небезпеки є різними за своїм змістом поняттями. А враховуючи, що в приписі від 22.06.2020 відповідачем не вимагалось від позивача забезпечення декларування об`єктів підвищеної небезпеки, а було зобов`язано ТОВ «ДОРПОСТАЧ» лише забезпечити проведення ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки (а.с. 68), на виконання чого відповідно до Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки відповідачу надано повідомлення про результати повторної ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки (а.с. 17, 18). При цьому, подання неповної інформації про результати ідентифікації, що передбачена повідомленням форми ОПН-1 (а.с. 17, 18) Управлінням Держпраці у Сумській області не встановлено, що не заперечується відповідачем та на спростування зазначеного доказів не надано. 
Разом з тим, відповідачем не надано ні належного обґрунтування, ні доказів на підтвердження причин невручення представнику позивача, а надіслання рекомендованим листом припису та акта поштою, за тієї умови, що перевірку проведено у присутності представника ТОВ «ДОРПОСТАЧ».
За встановлених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуваний припис не відповідає критеріям правомірності, визначеним ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскаржуваного судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Держпраці у Сумській області  залишити без задоволення.
Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 12.05.2021 по справі № 480/872/21  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Я.В. П`янова	
Судді	   	Л.В. Любчич    О.А. Спаскін   	
Повний текст постанови складено  04.10.2021 року