ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" листопада 2021 р.                                     Справа №910/1717/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Сітайло Л.Г.
суддів:            Шапрана  В.В. 
          Буравльова  С.І. 

секретар судового засідання - Нікітенко А.В.
представники сторін згідно з протоколом судового засідання
розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ПГТ-Україна"
на рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 (повний текст складено 22.06.2021)
у справі №910/1717/21 (суддя Босий В.П.)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПГТ-Україна"
до Антимонопольного комітету України
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-промислова компанія "НАК"
про визнання рішення недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ПГТ-Україна" (далі - ТОВ "ПГТ-Україна") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (далі - Комітет) про визнання недійсним рішення відповідача від 12.11.2020 №720-р "Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу" у справі №127-26.4/96-16, прийняте стосовно позивача.
В обґрунтування позовних вимог ТОВ "ПГТ-Україна" посилається на незаконне прийняття відповідачем рішення від 12.11.2020 №720-р "Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу", в зв`язку з чим позивач просить суд визнати його недійсним.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 у справі №910/1717/21 в задоволенні позову відмовлено.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, місцевий господарський суд виходив з того, що відповідачем дотримано вимоги Закону України "Про захист економічної конкуренції", Правил розгляду справ, які затверджено розпорядженням Антимонопольного комітету України від 19.04.1994 №5.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ТОВ "ПГТ-Україна" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити. 
Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що суд першої інстанції допустив неповний судовий розгляд, внаслідок чого залишилися недослідженими і недоведеними факти та обставини, які мають істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, а оспорюване рішення фактично ґрунтується на помилкових і неправильних висновках.
Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.08.2021 апеляційну скаргу ТОВ "ПГТ-Україна" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Пашкіна С.А., Кропивна Л.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "ПГТ-Україна" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021. Справу №910/1717/21 призначено до розгляду 02.09.2021.
27 серпня 2021 року, через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду, від третьої особи надійшли заперечення на апеляційну скаргу, відповідно до яких остання просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення - без змін.
Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 31.08.2021, в зв`язку з перебуванням судді Кропивної Л.В. у відпустці, яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.08.2021 справу №910/1717/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Пашкіна С.А., Демидова А.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2021, колегією суддів в зазначеному складі, прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ТОВ "ПГТ-Україна" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 у справі №910/1717/21 та призначено розгляд на 21.10.2021.
8 вересня 2021 року, через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду, від Комітету надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого останній просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення залишити без змін.
Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2021, в зв`язку з перебуванням судді Демидової А.М. у відпустці, яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2021 справу №910/1717/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Буравльов С.І., Пашкіна С.А.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2021, колегією суддів в зазначеному складі, прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ТОВ "ПГТ-Україна" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 у справі №910/1717/21.
У судовому засіданні 21.10.2021 оголошено перерву до 11.11.2021.
Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 09.11.2021, в зв`язку з перебуванням судді Пашкіної С.А. у відпустці, яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.11.2021 справу №910/1717/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Шапран В.В., Буравльов С.І.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.11.2021, колегією суддів в зазначеному складі, прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ТОВ "ПГТ-Україна" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 у справі №910/1717/21.
В судовому засіданні 11.11.2021 представник позивача підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі та просив скасувати оскаржуване рішення. Представники відповідача та третьої особи заперечили проти доводів, викладених в апеляційній скарзі та просили залишити оскаржуване рішення без змін.
Статтею 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, заслухавши пояснення учасників справи, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду, в межах доводів апеляційної скарги, зазначає наступне.
Судом першої інстанції встановлено, що за результатами розгляду Комітетом справи №127-26.4/96-16 рішенням від 12.11.2020 №720-р (далі - Рішення) дії ТОВ "ПГТ-Україна" щодо використання без дозволу (згоди) Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-промислова компанія "НАК" (далі - ТОВ "НАК") позначення "HYDRAFLEX", яке є схожим на позначення "HYDROFLEX", яке ТОВ "НАК" раніше за ТОВ "ПГТ-Україна" почало використовувати в господарській діяльності, що може призвести до змішування з діяльністю ТОВ "НАК", визнано порушенням, передбаченим статтею 4 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції".
На порушника накладено штраф у розмірі 478 955,00 грн. Зобов`язано ТОВ "ПГТ-Україна" припинити використання позначення "HYDRAFLEX", що є схожим на позначення "HYDROFLEX", яке третя особа раніше за позивача почало використовувати в господарській діяльності.
Спір у справі виник у зв`язку з наявністю, на думку позивача, підстав для визнання недійсним Рішення.
Комітетом в оскаржуваному рішенні встановлені наступні обставини.
До відповідача надійшла заява ТОВ "НАК" від 21.01.2016 №072 про недобросовісну конкуренцію в діях ТОВ "ПГТ-Україна", під час використання в господарській діяльності позначення "HYDRAFLEX".
ТОВ "НАК" здійснює реалізацію продукції, серед якої є рукава високого та низького тиску. У тому числі рукава під позначенням "HYDROFLEX".
6 жовтня 2006 року третьою особою подано заявку №m200615489 до Державного департаменту інтелектуальної власності України про реєстрацію знака для товарів і послуг "HYDROFLEX", та отримано свідоцтво на знак для товарів і послуг "HYDROFLEX" (далі - Позначення) 26.05.2008 за №91985 (кл 7: машини і верстати; двигуни ( крім призначених для наземного транспорту); муфти; з`єднувачі, зчепи та передавачі (крім призначених для наземного транспорту); сільського господарське знаряддя; інкубатори) (далі - Свідоцтво).
Позначення "HYDROFLEX", що використовує третя особа на продукції, яку він реалізує, зокрема на рукавах високого тиску, є індивідуалізуючим, тобто таким, яке має відрізняти продукцію одного суб`єкта господарювання з-поміж іншої продукції.
Так, відповідно до інформації, наданої заявником, на рукавах, які реалізує ТОВ "НАК", містяться позначення "HYDROFLEX", виконані великими літерами чорного або білого кольору (залежно від виду продукції), розміщені на чорному, жовтому та синьому фоні. Знак для товарів та послуг "HYDROFLEX" та позначення "HYDROFLEX" є ідентичними.
У грудні 2015 року ТОВ "НАК" стало відомо про введення в господарській обіг в Україні продукції під назвою "HYDRАFLEX", яку реалізовувало ТОВ "ПГТ-Україна", а саме рукавів високого тиску, з використанням при цьому позначення "HYDRАFLEX", яке, на думку третьої особи, є схожим на позначення "HYDRОFLEX", яке використовується також на рукавах високого тиску, які реалізує ТОВ "НАК", що може призвести до змішування з його діяльністю.
На думку третьої особи, позначення "HYDRАFLEX" позивача, відрізняється від зареєстрованого знака для товарів та послуг (позначення) "HYDRОFLEX", яке він використовує, лише однією літерою, відтак є підстави вважати, що використання ТОВ "ПГТ-Україна" схожого позначення в господарській діяльності може призвести до змішування з діяльністю ТОВ "НАК".
На підтвердження того, що ТОВ "ПГТ-Україна" використовує позначення "HYDRАFLEX" та на підтвердження інформації, зазначеної вище, заявником надано скрін-шот з вебсайту ТОВ "ПГТ-Україна" та рахунок на оплату замовлення від 30.12.2015 №3681.
Так, відповідно до інформації, наявної в Комітеті, на рукавах високого тиску, які реалізує ТОВ "ПГТ-Україна", містяться позначення "HYDRАFLEX", виконані великими літерами чорного кольору у вигляді тиснення, на чорному фоні. Аналіз позначень "HYDRОFLEX", зазначених на рукавах високого тиску, які реалізує заявник, та позначень "HYDRАFLEX" на рукавах високого тиску, які реалізує ТОВ "ПГТ-Україна", свідчить про те, що зазначені позначення на продукції між собою є схожими: за розміщенням та шрифтом.
За інформацією, наданою позивачем, 25.12.2015 подано дві заявки на реєстрацію знака для товарів та послуг "HYDRАFLEX" (m201524095 та m201524097). Вказані заявки розглянуті та 10.11.2016 зареєстровані знаки для товарів та послуг за такими номерами: 218840 та 218839.
Знак для товарів та послуг №218840 (кл. 6: втулки (металеві вироби); гільзи (металеві вироби); муфти (металеві вироби); гайки металеві; залізо, необроблене або частково оброблене; з`єднини металеві для труб; з`єднувальні муфти до труб металеві; колінчасті патрубки металеві; пружини металеві; ресори металеві; сталеві труби; труби металеві; фітинги (обладунки) металеві до трубопроводів стисненого повітря; фланці металеві), представляє собою позначення "HYDRАFLEX", виконане великими літерами чорного кольору на білому фоні.
Знак для товарів та послуг №218839 (кл. 6: втулки (металеві вироби); гільзи (металеві вироби); муфти (металеві вироби); гайки металеві; залізо, необроблене або частково оброблене; з`єднини металеві для труб; з`єднувальні муфти до труб металеві; колінчасті патрубки металеві; пружини металеві; ресори металеві; сталеві труби; труби металеві; фітинги (обладунки) металеві до трубопроводів стисненого повітря; фланці металеві), являє собою позначення "HYDRАFLEX", що виконано великими літерами. Напис "HYDRА" виконаний літерами помаранчевого кольору, "FLEX" літерами синього кольору. Загалом позначення виконано на білому фоні.
ТОВ "ПГТ-Україна", повідомило Комітет про те, що не є безпосереднім виробником гумових рукавів із позначенням "HYDRАFLEX" і не має на своєму балансі ні власних, ні орендованих виробничих потужностей, придатних саме для виробництва гумового армованого рукава, і використовує позначення "HYDRАFLEX" під час реалізації рукавів високого тиску.
Комітетом встановлено, що ТОВ "ПГТ-Україна", використовуючи напрацьовану репутацію третьої особи з відповідним позначенням на рукавах високого тиску, може отримати неправомірні переваги в конкуренції.
Такі переваги, зокрема, полягають у можливості легко вийти на ринок через пізнаваність позначення "HYDRОFLEX" на рукавах високого тиску, які реалізує заявник. При цьому, такі переваги в конкуренції позивач здобуває не завдяки власним розробкам та досягненням, а завдяки використанню схожого позначення на рукавах високого тиску "HYDRОFLEX", які реалізує ТОВ "НАК". Третя особа раніше почала використовувати таке позначення в господарській діяльності та здобула від початку використання такого позначення ділову репутацію на відповідному ринку.
Про це свідчить, зокрема, те, що на момент початку реалізації позивачем рукавів високого тиску "HYDRАFLEX" заявник вже 4 роки реалізовував рукава високого тиску з таким позначенням, з яким на той час набув на відповідному ринку України ділову репутацію.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про Антимонопольний комітет України", Комітет є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері державних закупівель. При цьому, особливості спеціального статусу Комітету обумовлюються його завданнями та повноваженнями, в тому числі роллю у формуванні конкурентної політики, та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливому порядку призначення та звільнення Голови Комітету, його заступників, державних уповноважених Комітету, голів територіальних відділень Комітету, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Комітету, наданні соціальних гарантій, охороні особистих і майнових прав працівників Комітету на рівні з працівниками правоохоронних органів, в умовах оплати праці.
Згідно зі статтею 3 зазначеного Закону, основним завданням Комітету є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики в частині, зокрема, здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції.
Частиною 1 статті 7 Закону України "Про Антимонопольний комітет України" визначено, що у сфері здійснення контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції Комітет має повноваження, в тому числі, розглядати заяви і справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та проводити розслідування за цими заявами і справами; приймати передбачені законодавством про захист економічної конкуренції розпорядження та рішення за заявами і справами, перевіряти та переглядати рішення у справах, надавати висновки щодо кваліфікації дій відповідно до законодавства про захист економічної конкуренції; перевіряти суб`єкти господарювання, об`єднання, органи влади, органи місцевого самоврядування, органи адміністративно-господарського управління та контролю щодо дотримання ними вимог законодавства про захист економічної конкуренції та під час проведення розслідувань за заявами і справами про порушення законодавства про захист економічної конкуренції; при розгляді заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, проведенні перевірки та в інших передбачених законом випадках вимагати від суб`єктів господарювання, об`єднань, органів влади, органів місцевого самоврядування, органів адміністративно-господарського управління та контролю, їх посадових осіб і працівників, інших фізичних та юридичних осіб інформацію, в тому числі з обмеженим доступом тощо.
За приписами частини 1 статті 48 Закону України "Про захист економічної конкуренції", за результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, органи Комітету приймають рішення, в тому числі про: визнання вчинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції; накладення штрафу, тощо.
Частиною 1 статті 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" визначено, що підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є: неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи; не доведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.
Згідно зі статтею 27 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" процесуальні засади діяльності органів Комітету щодо захисту від недобросовісної конкуренції, зокрема розгляд справ про недобросовісну конкуренцію, порядок виконання рішень та розпоряджень органів Комітету, голів його територіальних відділень, їх перевірка, перегляд, оскарження та гарантії учасників процесу, інші питання щодо захисту від недобросовісної конкуренції регулюються законодавством про захист економічної конкуренції, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Розглядаючи позов про визнання недійсним рішення Комітету, господарський суд має не встановлювати безпосередньо наявність чи відсутність акта недобросовісної конкуренції з боку суб`єкта господарювання, а зобов`язаний перевірити наявність чи відсутність визначених законом підстав для визнання рішення Комітету недійсним (стаття 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції").
Обов`язковою умовою для притягнення особи до відповідальності за порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції є вчинення нею дій, що суперечать торговим та іншим чесним звичаям у господарській діяльності.
Відповідно до частин 3, 5 статті 13 Цивільного кодексу України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.
Не допускаються використання цивільних прав з метою неправомірного обмеження конкуренції, зловживання монопольним становищем на ринку, а також недобросовісна конкуренція.
Частиною 1 статті 1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" передбачено, що недобросовісною конкуренцією є будь-які дії у конкуренції, що суперечать торговим та іншим чесним звичаям у господарській діяльності.
Згідно зі статтею 4 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" неправомірним є використання імені, комерційного (фірмового) найменування, торговельної марки (знака для товарів і послуг), рекламних матеріалів, оформлення упаковки товарів і періодичних видань, інших позначень без дозволу (згоди) суб`єкта господарювання, який раніше почав використовувати їх або схожі на них позначення у господарській діяльності, що призвело чи може призвести до змішування з діяльністю цього суб`єкта господарювання.
З аналізу вказаних вище норм антимонопольного законодавства вбачається, що недобросовісною конкуренцією є будь-які дії у конкуренції, що суперечать торговим та іншим чесним звичаям у господарській діяльності, виходячи з першості використання будь-якого позначення чи сукупності позначень у господарській діяльності без дозволу (згоди) суб`єкта господарювання, який почав їх використовувати раніше.
Для кваліфікації порушення, передбаченого статтею 4 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", в діях суб`єкта господарювання необхідно встановити одночасну наявність таких елементів відповідного правопорушення: використання суб`єктом господарювання торгівельної марки, оформлення упаковки товарів, тощо без дозволу іншого суб`єкта; першість використання об`єкта інтелектуальної власності іншим суб`єктом господарювання; схожість позначень, оформлення упаковки тощо, що використовуються без дозволу; наявність або можливість настання наслідків такого використання, у вигляді змішування діяльності таких суб`єктів господарювання.
Позивач та третя особа здійснюють свою комерційну діяльність на одному ринку стосовно одного товару - рукавів високого тиску. Вказана обставина не заперечується учасниками справи.
Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ "ПГТ-Україна" здійснювало реалізацію рукавів високого тиску з позначенням "HYDRАFLEX" з 2015 року, при цьому ним не проводилося рекламних заходів для підвищення популярності ТМ "HYDRАFLEX".
Водночас, ТОВ "НАК" використовує позначення "HYDROFLEX" з 2011 року, тобто ТОВ "ПГТ-України" почало використовувати позначення "HYDRАFLEX", яке є схожим на позначення "HYDROFLEX", пізніше за третю особу.
ТОВ "НАК" не надавало ТОВ "ПГТ-Україна" будь-якого дозволу (згоди) на використання ним позначення "HYDRAFLEX", яке, на думку третьої особи, є схожим на позначення "HYDROFLEX", що використовує третя особа у своїй господарській діяльності.
Тривалий та безперервний строк реалізації третьою особою продукції під позначенням "HYDROFLEX", рекламування та участь у виставках допомогли йому здобути велику кількість споживачів.
Позначення "HYDRАFLEX", яке використовує ТОВ "ПГТ-Україна", є схожим на позначення "HYDROFLEX", яке раніше почало використовувати у своїй господарській діяльності третя особа, настільки, що це може призвести до змішування діяльності цих підприємств.
Щодо наявності у позивача реєстрації знаків для товарі та послуг з позначенням "HYDRАFLEX" місцевий господарський суд зазначив, що пунктом 2 статті 16 Закону "Про охорону прав на знаки для товарів і послуг" встановлено, що свідоцтво надає його власнику право використовувати знак та інші права, визначені цим Законом.
Відповідно до пункту 4 цієї ж статті Закону використанням знака визнається: нанесення його на будь-який товар, для якого знак зареєстровано, упаковку, в якій міститься такий товар, вивіску, пов`язану з ним, етикетку, нашивку, бирку чи інший прикріплений до товару предмет, зберігання такого товару із зазначеним нанесенням знака з метою пропонування для продажу, пропонування його для продажу, продаж, імпорт (ввезення) та експорт (вивезення); застосування його під час пропонування та надання будь-якої послуги, для якої знак зареєстровано; застосування його в діловій документації чи в рекламі та в мережі Інтернет. Знак визнається використаним, якщо його застосовано у формі зареєстрованого знака, а також у формі, що відрізняється від зареєстрованого знака лише окремими елементами, якщо це не змінює в цілому відмітності знака.
З огляду на зміст статті 4 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" та статтю 16 Закону України "Про охорону прав на знаки для товарів і послуг" наявність зареєстрованих знаків товарів та послуг та використання таких знаків на упаковці не звільняє особу, якій належать права на знак, за порушення законодавства про конкуренцію, в тому числі за оформлення упаковки товарів без дозволу (згоди) суб`єкта господарювання, який раніше почав використовувати їх або схожі на них позначення у господарській діяльності, що призвело чи може призвести до змішування з діяльністю цього суб`єкта господарювання.
Аналогічна правова позиція наведена в постанові Вищого господарського суду України від 09.11.2017 у справі №910/4172/15-г.
Аналіз позначень "HYDRОFLEX", зазначених на рукавах високого тиску, які реалізує третя особа, та позначень "HYDRАFLEX" на рукавах високого тиску, які реалізує ТОВ "ПГТ-Україна", свідчить про те, що зазначені позначення на продукції між собою є схожими за розміщенням та шрифтом.
Так, на рукавах високого тиску "HYDRАFLEX", які реалізує позивач, інформація про вид продукту розміщена в тому самому порядку, як і на рукавах високого тиску "HYDRОFLEX", які реалізує ТОВ "НАК", а позначення "HYDRОFLEX" та "HYDRАFLEX" виконані з різницею в одну літеру та ідентичним шрифтом.
Отже, виходячи з викладеного можна зробити висновок про те, що позначення "HYDRОFLEX" та позначення "HYDRАFLEX" є схожими між собою.
Таким чином, при розгляді справи №127-26.4/96-16 Комітетом доведена схожість позначень, що використовуються позивачем без дозволу третьої особи та наявність або можливість настання наслідків такого використання, у вигляді змішування діяльності позивача та третьої особи.
Твердження позивача про пропуск заявником строку на звернення до Комітету з заявою про недобросовісну конкуренцію обґрунтовано не прийняті місцевим господарським судом до уваги, оскільки вказане питання було предметом розгляду справи №127-26.13/56-18 про порушення ТОВ "НАК", передбачене пунктом 15 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді подання у заяві від 21.01.2016 №072 та листі від 28.03.2016 №250 недостовірної інформації Комітету.
Рішенням Комітету від 13.08.2020 №495-р провадження у вказаній справі закрито в зв`язку з недоведенням вчинення порушення. Вказане рішення ТОВ "ПГТ-Україна" не оскаржувало в судовому порядку.
Місцевий господарський суд дійшов правильного висновку, що належних, допустимих та достатніх доказів на спростування висновків відповідача позивачем не надано, а всі заперечення проти викладених у Рішенні висновків зводяться до переоцінки встановлених відповідачем обставин, подій та фактів. При цьому, здійснення переоцінки висновків Комітету в процесі оскарження прийнятого ним рішення в судовому порядку, нормами чинного законодавства не передбачено.
Як зазначалося вище, статтею 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" визначено, що підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Комітету є: неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; заборона концентрації відповідно до Закону України "Про санкції"; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.
Підставами для визнання акта недійсним є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Обов`язковою умовою визнання акта недійсним є також порушення, в зв`язку з прийняттям відповідного акта, прав та охоронюваних законом інтересів підприємства чи організації - позивача у справі. Якщо за результатами розгляду справи факту такого порушення не встановлено, у господарського суду немає правових підстав для задоволення позову.
Перевіривши юридичну оцінку обставин справи відповідача та повноту їх встановлення в оскаржуваному рішенні, суд дійшов висновку, з яким погоджується колегія суддів, що Комітетом дотримано вимоги Закону України "Про захист економічної конкуренції", Правил розгляду справ, які затверджено розпорядженням Комітету від 19.04.1994 №5, у зв`язку з чим всебічно, повно і об`єктивно розглянуто обставини справи, досліджено подані документи, належним чином проаналізовано відносини сторін.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги ТОВ "ПГТ-Україна" про визнання недійсним рішення не підлягають задоволенню.
Відповідно до статей 73, 74, 77 ГПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд, у визначеному законом порядку, встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Доводи скаржника, щодо відсутності у матеріалах справи доказів використання позначення "HYDRОFLEX" з 2011 року спростовуються судом, оскільки у матеріалах справи містяться такі докази, зокрема, дозвіл Територіального управління Держгідропромнагляду у Львівській області №924.12.46-22.19, яким третій особі дозволяється застосовувати партію рукавів гумових високого тиску марки "HYDRОFLEX MINING", рік виготовлення 2011 та 2012, країна виробник - Китай.
Також, в апеляційній скарзі зазначено про наявність у громадянина ОСОБА_1 знака для товарів та послуг "ІНФОРМАЦІЯ_1". 
Проте, вищевказана торгова марка ОСОБА_1 зареєстрована кирилицею. В матеріалах справи відсутні відомості, що він реалізує рукави високого тиску. 
Твердження апеляційної скарги про те, що оскаржуваним рішенням Комітету позивачу повністю заборонено використовувати належні йому знаки є безпідставним, адже предметом розгляду справи №127-26.4/96-16 було використання позначень саме на рукавах високого тиску і даному питанню приділено окрему увагу в оскаржуваному рішенні Комітету.
Також апелянт зазначає, що вимоги щодо заборони використовувати позначення "HYDRАFLEX" суперечать Закону України "Про знаки для товарів послуг".
Водночас, положення статті 4 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" забезпечують захист від недобросовісної конкуренції у вигляді неправомірного використання ділової репутації не на підставі охоронного документа, а виходячи з першості у використанні будь-якого позначення чи сукупності позначень у господарській діяльності, що забезпечують індивідуалізацію діяльності відповідного суб`єкта господарювання з-поміж інших.
Саме по собі "позначення" не є самостійним об`єктом зі спеціально передбаченим законом статусом, який породжує певні права і обов`язки, у зв`язку з чим не має спеціального захисту.
Відповідно до статті 4 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" позначення отримує захист у конкурентних відносинах, а не як самостійний об`єкт інтелектуальної власності.
Ключовим, у даному випадку, є питання щодо добросовісності/недобросовісності використання суб`єктами господарювання такого позначення. 
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.08.2021 у справі №922/1966/18.
Інші доводи, на які посилався апелянт під час розгляду даної справи, залишені Північним апеляційним господарським судом без задоволення, як такі, що не спростовують висновків суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позову.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Статтею 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає, що місцевим господарським судом повно та всебічно досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 у справі №910/1717/21 відповідає фактичним обставинам справи, ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, а відтак передбачених законом підстав для зміни та скасування оскаржуваного рішення немає.
У зв`язку з відмовою у задоволенні апеляційної скарги ТОВ "ПГТ-Україна" витрати за подання апеляційної скарги, відповідно до статті 129 ГПК України, покладаються на скаржника.
Керуючись статтями 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ПГТ-Україна" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 у справі №910/1717/21 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 у справі №910/1717/21 залишити без змін.
3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на скаржника.
4. Матеріали справи №910/1717/21 повернути до Господарського суду міста Києва.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в порядку, визначеному статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.
          Повний текст постанови складено та підписано 15.11.2021. 

Головуючий суддя                                                                      Л.Г. Сітайло 

Судді                                                                                          В.В. Шапран

                                                                                          С.І. Буравльов