Справа № 991/6598/21
Провадження №11-сс/991/638/21

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2021 року                                                                         місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:
головуючого ОСОБА_1 , суддів  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
учасники судового провадження: ОСОБА_5 ,
розглянула в судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08.10.2021 про закриття провадження за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у нездійсненні процесуальних дій, які зобов`язано вчинити у визначений Кримінальним процесуальним кодексом України строк.
Історія провадження
1.12.09.2021 ОСОБА_5 засобами електронного зв`язку надіслав до Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) клопотання № VYH-20210912-06-02 у кримінальному провадженні, ініційованому на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 29.06.2020 у справі № 991/6072/20 за заявою ОСОБА_5 № VYH-20200714-04 від 14.07.2020 (далі – КП) про вручення йому пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого, надання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР) та здійснення інших слідчих та процесуальних дій (далі – клопотання).
2.24.09.2021, не отримавши підтверджень належного реагування, ОСОБА_5 засобами електронного зв`язку надіслав до слідчого судді Вищого антикорупційного суду скаргу за № VYH-20210924-01-06-02, якою просив зобов`язати уповноважену особу надати йому витяг з ЄРДР, вручити пам`ятку про процесуальні права та обов`язки (далі – скарга).
3.08.10.2021 слідчий суддя провадження у справі за скаргою ОСОБА_5 закрив.
4.18.10.2021 ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу на зазначену ухвалу. 
Короткий зміст оскаржуваної ухвали та мотиви слідчого судді
5.Оскаржуваною ухвалою слідчого судді від 08.10.2021 закрито провадження у справі за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, що полягає у нездійсненні процесуальних дій.
6.Слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_5 втратив процесуальний інтерес до розгляду своєї скарги, оскільки він повідомлявся належним чином про судові засідання 27.09.2021 та 08.10.2021, проте жодного разу не прибув у судове засідання, не повідомив про причини своєї неявки, не просив розглядати скаргу за його відсутності.
7.Можливість прийняття рішення саме про закриття провадження за скаргою мотивував наступним: (1) кримінальний процесуальний закон не дає вказівок слідчому судді щодо порядку дій, які повинні бути вчинені у випадку, коли особа, яка подала скаргу, втратила процесуальний інтерес щодо підтримання її вимог під час судового розгляду; (2) у випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК); (3) за ситуації нормативного неврегулювання, беручи до уваги положення частини 6 статті 9 КПК та статті 26 КПК (засада диспозитивності), слідчий суддя прийшов до висновку про те, що належним процесуальним реагуванням буде постановлення ухвали про закриття провадження з судового контролю за діями органу досудового розслідування.
Короткий зміст та вимоги апеляційної скарги
8.В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою призначити новий розгляд його скарги в суді першої інстанції.
9.В обґрунтування клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ОСОБА_5 зазначив, що: (1) оскаржувану ухвалу отримав поштовим відправленням 11.10.2021; (2) додаткові доводи щодо поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження апелянт наведене в судовому засіданні.
10.В обґрунтування вимог апеляційної скарги ОСОБА_5 зазначив, що: (1) висновок слідчого судді про втрату ним процесуального інтересу до своєї скарги є помилковим, оскільки у скарзі він просив слідчого суддю провести розгляд справи за його участі в режимі відеоконференції з іншого ніж суд приміщення із використанням програми EASYCON; (2) у дату та час першого призначеного судового засідання (27.09.2021) він з`явився і очікував участі в режимі відеоконференції з іншого приміщення (не суду) із використанням програми EASYCON, про що надав скріншот протоколу відеоконференції, від секретаря судового засідання не було ніяких повідомлень та дзвінків, які зазвичай відбуваються для перевірки якості каналу та запису; (3) про судове засідання, призначене на 08.10.2021 він не знав; (4) оскаржувана ухвала не ґрунтується на вимогах КПК, слідчий суддя мав би розглянути докази і прийняти рішення по суті скарги; (5) ухвала слідчого судді, незважаючи на вказівку в ній про те, що вона не підлягає апеляційному оскарженню, може бути оскаржена в апеляційному порядку в силу пункту 17 частини 1 статті 7, статті 24 КПК, оскільки вона порушує статтю 55 Конституції України та статтю 13 Конвенції; (6) посилання в ухвалі слідчого судді на правову позицію Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду (постанова від 19.02.2019 у справі № 569/17036/18) є нерелевантним, оскільки в тій ситуації мова йшла про апеляційну скаргу на рішення про скасування арешту майна, яке не підлягає апеляційному оскарженню в силу вимог КПК.
Позиції учасників провадження
11.У судовому засіданні ОСОБА_5 підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити. Зазначив, що не вважає строк апеляційного оскарження пропущеним, оскільки останній день припадав на неробочий день (суботу), тож він подав апеляційну скаргу у перший наступний за ним робочий день (понеділок 18.11.2021), але просив суд поновити строк на всяк випадок, оскільки судова практика з цього приводу неодностайна.
12.Інші учасники судового провадження в судове засідання не прибули. Враховуючи, що інші учасники судового провадження були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, то їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду (частина 4 статті 405 КПК).
Оцінка та мотиви Суду
13.Суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги (частина 1 статті 404 КПК).
14.У цьому провадженні Суд має встановити: (1) чи дотримано апелянтом строк апеляційного оскарження ухвали від 07.10.2021? Якщо так, то (2) чи є законною оскаржувана ухвала?
15.На ці питання Суд надає ствердні відповіді. 
(1) Щодо дотримання апелянтом строку апеляційного оскарження ухвали від 08.10.2021
16.Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК). Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (абзац 2 частини 3 статті 395 КПК). Якщо закінчення строку, який обчислюється днями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день (друге речення частини 7 статті 115 КПК).
17.З матеріалів провадження вбачається, що (1) копію оскаржуваної ухвали ОСОБА_5 отримав поштовим відправленням 11.10.2021 (а с. 49); (2) 18.10.2021 подав апеляційну скаргу.
18.Враховуючи те, що останній день строку апеляційного оскарження ухвали припав на 16.10.2021 – вихідний день (субота) та апеляційна скарга подана наступного за ним робочого дня (18.10.2021), то ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу у встановлений КПК строк.
19.Питання щодо поновлення процесуального строку Суд вирішує по суті (відмовляє чи задовольняє відповідне клопотання) лише у разі його пропущення.
20.Виходячи з наведеного, у зв`язку з дотриманням строку апеляційного оскарження, відсутній предмет розгляду, ініційований у клопотанні ОСОБА_5 про поновлення строку, а тому це клопотання не вирішується по суті.
(2) Щодо законності ухвали слідчого судді від 08.10.2021
21.Суд погоджується з висновком слідчого судді про те, що пасивна поведінка ОСОБА_5 , яка виявилася у неучасті в судових засіданнях, відсутності з його боку клопотань про розгляд скарги за його відсутності, неповідомленні про поважні причини неприбуття у судове засідання в умовах, коли в силу закону його участь є обов`язковою, може бути розцінене судом як втрата процесуального інтересу із прийняттям рішення про закриття провадження у справі.
Щодо можливості участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції з іншого приміщення із використанням власних технічних засобів за допомогою програми EASYCON
22.Одним з головних доводів апеляційної скарги є той, що висновок слідчого судді про втрату процесуального інтересу ОСОБА_5 у провадженні за його скаргою є помилковим, оскільки у скарзі він просив про проведення судового засідання за його участі в режимі відеоконференції з іншого приміщення із використанням програми EASYCON та в призначений час очікував такої відеоконференції в іншому приміщенні. При цьому у клопотанні не було зазначено, що вказану відеоконференцію скаржник просить провести із приміщення суду (чи іншої установи), та якого саме. Вказані вимоги не ґрунтуються на законі з огляду на таке.
23.Судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження у судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності забезпечення безпеки осіб; проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; наявності інших підстав, визначених судом достатніми (частина 1 статті 336 КПК).
24.Інструкція про порядок роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, які проводяться у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження) (далі – Інструкція) розроблена на підставі відповідних положень Цивільного процесуального кодексу України, Кримінального процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та з урахуванням вимог пункту 10 частини 1 статті 146 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює єдиний порядок роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, які проводяться у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження) (пункт 1.1 Інструкції, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України 15.11.2012 № 155).
25.Учасники судового процесу (кримінального провадження) можуть брати участь у процесуальних діях у режимі відеоконференції лише за наявності технічної можливості для її проведення у відповідних судах, державних органах чи установах (пункт 1.2.1 Інструкції).
26.Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення (пункт 1.3 Інструкції).
27.Лише в цьому випадку може бути забезпечено реалізацію положень частин 3-9 статті 336 КПК, якими встановлено ряд обов`язкових вимог до дистанційного режиму судового розгляду в кримінальному провадженні, які включають як вимоги до технічних засобів та технологій, так і вимоги перебування поряд з учасником провадження судового розпорядника (службової особи установи попереднього ув`язнення) для виконання вимог щодо ідентифікації особи, інформування її про права та обов`язки (шляхом вручення пам`ятки), виконання доручень суду тощо.
28.Виходячи з викладеного, у кримінальному провадженні проведення відеоконференції під час судового засідання за участі сторін поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів учасників, цією нормою не передбачено.
29.Такий висновок узгоджується із практикою Касаційного кримінального суду Верховного Суду (ухвала судді Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 03.06.2021 у справі № 431/1397/20).
Щодо встановлення факту втрати процесуального інтересу скаржником та правових наслідків цього
30.Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника (частина 3 статті 306 КПК). Скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги (частина 2 статті 306 КПК). Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги (частина 2 статті 307 КПК).
31.У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК). Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, серед іншого диспозитивність (пункт 19 частини 1 статті 7 КПК). Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК (частини 1-3 статті 26 КПК).
32.Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі Олександр Шевченко проти України (заява № 8371/02, § 27, рішення від 26.04.2007), та Трух проти України (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003) [рішення у справі Пономарьов проти України, від 03.04.2008, заява № 3236/03, § 41].
33.З моменту набрання чинності КПК 2012 року постало питання дій суду в разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, на засідання з розгляду такої скарги, оскільки КПК, крім вимоги щодо обов`язкової участі скаржника, питання дій суду в разі його неявки не регламентує… слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам частини 3 статті 306 КПК, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника… Цієї позиції дотримуються і в своїй практиці апеляційні суди. У контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на розгляд скарги, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд (абзаци 4, 9-12 пункту 7 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі – ВССУ) «Про практику розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017).
34.Передбачений частиною 1 статті 422 КПК порядок дій та обмежені строки щодо розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не передбачає прийняття окремого рішення щодо відкриття апеляційного провадження, однак призначення судового засідання щодо розгляду апеляційної скарги формально вказує на початок апеляційного розгляду. Якщо після відкриття апеляційного провадження (у випадку оскарження ухвали слідчого судді - після призначення судового засідання) буде встановлено, що апеляційний розгляд здійснюється за апеляційною скаргою на судове рішення, яке не підлягає апеляційному оскарженню, апеляційний суд має постановити ухвалу про закриття апеляційного провадження (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 19.02.2019 у справі №569/17036/118 (провадження № 51-598кмо19)).
35.У скарзі слідчому судді, яка надійшла на адресу Вищого антикорупційного суду електронною поштою (а. с. 1) ОСОБА_5 просив здійснювати його судовий виклик (повідомляти про дату й час засідання) електронною поштою із підтвердженням надходження адресату, або через телефонний номер на будь-який месенджер (а. с. 7).
36.Повістка про виклик ОСОБА_5 на 27.09.2021 містить таку інформацію: «27.09.2021 о 10:00 в приміщенні суду за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, буд. 41, в залі судового засідання № 4 відбудеться судове засідання у кримінальному провадженні за скаргою ОСОБА_5 (№ VYH-20210924-01-06-02 від 24.09.2021 на бездіяльність детектива НАБ України). Ви викликаєтесь в судове засідання у статусі особи, яка звернулась із скаргою». Жодних відомостей про те, що клопотання ОСОБА_5 щодо участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції з іншого ніж суд приміщення з використанням програми EASYCON задоволено, вказаний судовий виклик не містить (а. с. 35).
37.В апеляційній скарзі ОСОБА_5 зазначив, що 27.09.2021 він очікував початку засідання в іншому ніж суд приміщенні, в режимі відеоконференції за допомогою програми EASYCON (на підтвердження чого надав скріншот тестової відеоконференції, що завершилася о 09:53). Вказане свідчить про обізнаність його щодо дати, часу та місця судового засідання по розгляду його скарги, тобто щодо змісту судового виклику в цілому, який не містив інформації про задоволення його клопотання про участь у відеоконференції через EASYCON з іншого приміщення. Підтвердженням одержання вказаного судового виклику є також роздруківка з поштової скриньки секретаря судового засідання про доставлення листа з судовим викликом електронною поштою на адресу електронної скриньки ОСОБА_5 (а. с. 36-37).
38.Не дочекавшись відеоконференції через EASYCON 27.09.2021, будучи обізнаним про скорочені строки розгляду скарг слідчому судді в порядку статті 303 КПК, ОСОБА_5 не поцікавився в суді щодо результату судового засідання, призначеного на 27.09.2021 (чи прийняте рішення по суті скарги, чи призначена дата наступного судового засідання).
39.Щодо судового засідання, призначеного на 08.10.2021 ОСОБА_5 стверджує, що він не був обізнаний про наступну дату судового засідання. Проте вказане спростовується довідкою про доставку електронного листа на електронну скриньку ОСОБА_5 від 27.09.2021 (документ доставлено 27.09.2021, час 16:35 – а. с. 40).
40.У судове засідання 08.10.2021 ОСОБА_5 також не з`явився (журнал судового засідання – а. с. 43). Жодних заяв чи клопотань до цієї дати від скаржника також не надходило.
41.Суд погоджується з висновком слідчого судді, що вказана поведінка може бути кваліфікована судом як втрата особою, участь якої в судовому засіданні за законом є обов`язковою, процесуального інтересу у своїй справі.
42.У наведених в пункті 33 цієї ухвали Узагальненнях ВССУ із врахуванням судової практики, яка склалася на той час, рекомендовано в таких ситуаціях залишати скаргу без розгляду. Підстав для відхилення від судової практики, яка склалася з цього питання, Суд не вбачає.
43.У той же час, враховуючи наведену в пункті 34 цієї ухвали позицію Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, оскільки після призначення слідчим суддею судового засідання вважається, що провадження за скаргою є відкритим, належним процесуальним реагуванням слідчого судді на втрату скаржником процесуального інтересу до своєї скарги, поданої в порядку статті 303 КПК, є саме рішення про закриття провадження.
Висновки Суду за результатами розгляду апеляційної скарги
44.З наведених вище мотивів Суд дійшов висновку, що слідчим суддею були правильно встановлені фактичні обставини справи та надана їм вірна правова оцінка на підставі наявних матеріалів.
45.За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити ухвалу без змін.
46.З огляду на вищевикладене Суд дійшов висновку, що в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_5 слід відмовити, а ухвалу слідчого судді – залишити без змін.
47.Керуючись статтями 9, 26, 306, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів постановила:
1.Апеляційну скаргу – залишити без задоволення.
2.Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08.10.2021 – залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                         ОСОБА_1 
Судді                                                                                 ОСОБА_2 
ОСОБА_3