П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  560/2978/21 
Головуючий у 1-й інстанції:  Петричкович А.І. 
          Суддя-доповідач:  Шидловський В.Б. 

04 жовтня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Шидловського В.Б. 
суддів:  Матохнюка Д.Б.  Боровицького О. А. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу  Кам`янець-Подільського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №3 компенсуючого типу (ДНЗ №3)  на  рішення   Хмельницького окружного адміністративного суду  від  25 травня 2021 року  у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій  у Хмельницькій області до Кам`янець-Подільського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №3 компенсуючого типу (ДНЗ №3), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Виконавчий комітет Кам`янець-Подільської міської ради про  застосування заходів реагування, 
В С Т А Н О В И В :
Позивач звернувся до суду з позовом від 18.03.2021 №6703-1020/6721, в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель розташованих за адресою: Хмельницька область, м.Кам`янець-Подільський, вул.Нагірна, будинок 27, Кам`янець-Подільським дошкільним навчальним закладом (ясла-садок) № 3 компенсуючого типу (ЄДРПОУ 22779418) до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, викладених в Акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 148 від 09.03.2021.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 травня 2021 року адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області від 18.03.2021 №6703-1020/6721 задоволено.
Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель розташованих за адресою: Хмельницька область, м.Кам`янець-Подільський, вул.Нагірна, будинок 27, Кам`янець-Подільським дошкільним навчальним закладом (ясла-садок) №3 компенсуючого типу (ДНЗ №3) (ЄДРПОУ 22779418), до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених в Акті складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки №148 від 09.03.2021.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, оскільки відповідачем усунуто усі встановлені контролюючим органом порушення.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а оскаржуване рішення скасувати, виходячи з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, посадовими особами позивача проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Кам`янець-Подільським дошкільним навчальним закладом (ясла-садок) №3 компенсуючого типу (ДНЗ №3), за адресою: вул. Нагірна, 27, Кам`янець-Подільський, Хмельницька область, 32300, за результатами якої складено Акт від 09 березня 2021 року №148 (далі - Акт перевірки), згідно якого виявлено 32 порушення (арк. спр. 26-38), а саме:
п. 1. Члени добровільної пожежної дружини (команди) не застраховані (Добровільну пожежну дружину утворено наказом №9-а/г від 06.01.2021 року));
п. 2. Журнал реєстрації інструктажів не відповідає встановленій формі;
п. 3. Керівник не пройшов навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;
п. 4. Горище будівлі ДНЗ не очищено від горючого сміття;
п. 5. Під час експлуатації об`єкта допущено зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (не встановлено протипожежні люки з нормованою межею вогнестійкості в будівлі ДНЗ, харчоблоку та будівлі котельні);
п. 6. Дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) усіх будівель не оброблено засобами вогнезахисту;
п. 7. Для усіх приміщень складського призначення не визначено категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною ти пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок», які не позначено на вхідних дверях до приміщень, а також межах зон усередині приміщень та ззовні;
п. 8. Вікна горища та цокольного поверху будівлі ДНЗ утримуються незаскленими;
п. 9. Приямки віконних прорізів цокольного поверху не очищено від горючих матеріалів. Віконні прорізи закладено горючими матеріалами (матраци та доски);
п. 10. По коридорах (шляхах евакуації) будівлі ДНЗ опорядження (облицювання) стін та стелі виконано з матеріалів з невизначеними показниками пожежної небезпеки;
п. 11. Покриття підлоги не визначено на помірну небезпеку щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальну здатність та відповідність групам поширення полум`я РП1, РП2 (килими та килимові доріжки);
п. 12. Усі шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням (аварійним освітленням евакуювання);
п. 13. На шляху евакуації з будівлі ДНЗ допущено улаштування виступів, які перешкоджають вільній евакуації людей;
п. 14. Відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючого або важко горючого матеріалу (приміщення цокольного поверху будівлі ДНЗ);
п. 15. З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (не надано акти виконаних чи прихованих робіт);
п. 16. Не здійснено захист об`єкта від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (не надано комплект експлуатаційно-технічної документації з блискавкозахисту: пояснювальна записка, схеми зон захисту блискавковідводів, робочі креслення конструкцій блискавкозахисту, приймальна документація);
п. 17. Кондиціонер в приміщенні приготування їжі будівлі харчоблоку не забезпечено автоматичним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії;
п. 18. На об`єкті не заведено журнал перевірки приладів опалення;
п. 19. Наявна система пожежної сигналізації встановлена в будівлі ДНЗ утримується несправною. Несправності не усуваються (про що свідчать спрацювання на приладі приймально-контрольному пожежному);
п. 20. Усі приміщення будівель харчоблоку, котельні, літнього павільйона, а також підвальні та цокольні приміщення будівлі ДНЗ не обладнано системою пожежної сигналізації;
п. 21. Технічне обслуговування наявної системи пожежної сигналізації не здійснюється (записи в журналі обліку технічного обслуговування і ремонту, моніторингу та установок пожежної сигналізації протягом 2021 року не здійснено). При перевірці не надано договір на технічне обслуговування АПС;
п. 22. Тривожні сповіщення від приладів приймально-контрольних пожежних систем протипожежного захисту не виведено на пульт пожежного спостерігання;
п. 23. Усі пристрої ручного пуску системи пожежної сигналізації не опломбовано;
п. 24. Об`єкт не обладнано системами керування евакуюванням людей III типу;
п. 25. Об`єкт не забезпечено зовнішнім протипожежним водопостачанням;
п. 26. Об`єкт не в повній мірі забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість дітей та окремо для обслуговуючого персоналу;
п. 27. З працівниками не проведено інструктажі і перевірку знань з питань цивільного захисту, зокрема з техногенної безпеки;
п. 28. Не проведено ідентифікацію об`єкту господарської діяльності щодо визначення потенційної небезпеки;
п. 29. Не усіх працівників забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання згідно «Номенклатури засобів радіаційного та хімічного захисту та норм забезпечення ними»;
п. 30. Не розроблено графік проведення спеціальних об`єктових навчань і тренувань з питань цивільного захисту;
п. 31. Для отримання працівниками відомостей про конкретні дії у надзвичайних ситуаціях на об`єкті не обладнано з урахуванням особливостей виробничої діяльності інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту;
п. 32. Посадові особи не пройшли навчання з питань цивільного захисту у відповідних навчально-методичних центрах сфери цивільного захисту (при перевірці не надано відповідне посвідчення).
Позивач, вважаючи наведені порушення такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають у вищевказаному приміщенні, звернувся до суду з даним адміністративним позовом про застосування до відповідача відповідних заходів реагування.
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що наявні порушення, стосуються протипожежних норм та становлять реальну небезпеку, створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Зважаючи на те, що в матеріалах справи відсутні відомості, що відповідачем усунуті порушення вимог пожежної безпеки в приміщенні, де перебувають люди, суд першої інстанції вважав недопустимою експлуатацію такого до повного усунення виявлених перевіркою порушень.
Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, який був законним та обґрунтованим станом на момент розгляду справи в суді першої інстанції, проте, вважає за необхідне скасувати оскаржуване рішення, оскільки станом на момент розгляду справи в суді апеляційної інстанції сторонами надано належні докази та мотиви для його скасування.
Надаючи правову оцінку обставинам справи суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року (далі по тексту - Закон № 877-V).
Усі нормативно-правові акти в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин.
Згідно зі ст.1, ч. 1, 2, 7 ст.7 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Абзацом третім частини першої статті 6 Закону №877-V встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).
Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Частиною 1 статті 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
У п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно зі ст.70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Аналогічні положення викладено в ч.5 ст.4 Закону № 877-V, згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Разом з тим, згідно зі ст.69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.
Таким чином, ст.ст.69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Так, у відповідності до п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Із вищезначених правових норм вбачається, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є одночасна наявність таких умов:
1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей;
2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду;
3) наявність обов`язку у суб`єкта господарювання, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.
Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.
Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.
На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.
Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.
Із аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.
Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.
Як вірно вказано судом першої інстанції, наявні в сукупності 32 порушення, які неусунені відповідачем, є суттєвими. Цей висновок суду підтверджує факт фіксації позивачем порушень у 2017 та 2020 роках, про що свідчить Акти № 64 від 21.09.2017 та №124 від 24.02.2020 складені за результатами проведення перевірок і приписи, та не усунення відповідачем окремих порушень.
Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).
Таким чином, факт виконання/невиконання суб`єктом господарювання порушень, встановлених, зокрема в Акті, за результатами проведення попереднього заходу (перевірки) органом державного нагляду (контролю), шляхом винесення припису, може бути встановлено лише за результатами проведення таким органом позапланових заходів (перевірки).
Мотивуючи свої позовні вимоги позивач зазначив, що під час перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Судом першої інстанції встановлено наявність 32 таких порушень, які на час ухвалення оскаржуваного судового рішення не були усунені відповідачем, а тому суд першої інстанції дійшов вірного та законного висновку, що усі неусунені порушення можуть призвести до виникнення пожежі, а також можуть виникнути чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, тобто виявлені порушення можуть створювати небезпеки для життя та здоров`я людей.
Натомість, під час апеляційного розгляду даної справи, 04.10.2021 року  представником відповідача надано належним чином завірену копію акта, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Кам`янець-Подільського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №3 компенсуючого типу (ДНЗ №3)
Відповідно до зазначеного акту у період з 29.09.2021 року по 30.09.2021 року проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю).
Не оспорюючи встановлені судом першої інстанції обставини та правильність застосування норм чинного законодавства до даних правовідносин, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до норм Кодексу цивільного захисту правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у суб`єкта господарювання, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
Під час апеляційного розгляду справи встановлено, що суб`єктом господарювання, а саме: Кам`янець-Подільським дошкільним навчальним закладом (ясла-садок) №3 компенсуючого типу (ДНЗ №3) усунуто усі виявлені в ході державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства, що підтверджується відповідним актом № 478 від 30.09.2021 року, який долучено до справи та досліджено судом апеляційної інстанції.
Колегія суддів зазначає, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.
Орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
При прийнятті даного судового рішення суд апеляційної інстанції враховує не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення даного судового рішення. В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
За своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (ч.5 ст.4 Закону № 877-V), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.
Аналогічна позиція була висловлена Верховним Судом у постанові № 826/12258/18 від 18.09.2018 року.
Правовими положеннями ч.5 ст.242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З огляду на вказані обставини, колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку про необхідність скасування рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25.05.2021 року та ухвалення постанови про відмову в задоволенні позовних вимог, з урахуванням усунення відповідачем на час апеляційного розгляду справи всіх  виявлених під час перевірки порушень вимог законодавства.
Аналіз наведених правових положень та обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції дійти висновку, що даний адміністративний позов не підлягає задоволенню.
Таким чином, колегія суддів вирішила згідно  ст.317 КАС України апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати, а у позові відмовити.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В:
апеляційну скаргу Кам`янець-Подільського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №3 компенсуючого типу (ДНЗ №3) задовольнити  повністю.
Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 травня 2021 року  скасувати.
Ухвалити нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій  у Хмельницькій області до Кам`янець-Подільського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №3 компенсуючого типу (ДНЗ №3) про застосування заходів реагування відмовити повністю. 

Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий	 	 	Шидловський В.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Матохнюк Д.Б.    Боровицький О. А.