У х в а л а  
 
13 вересня 2021 року
м. Київ
 
справа № 2011/4057/2012
провадження № 61-11977ск21
 
Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.
 
розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 року в справі за позовом  ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа - Інспекція державного архітертурно-будівельного контролю м. Харкова, особа, яка зверталася з апеляційною скаргою - фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , в особі ліквідатора - арбітражного керуючого Корольова Вадима В`ячеславовича, про визнання права власності,
 
В с т а н о в и в:
16 липня 2021 року   ОСОБА_1  надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 року.
У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 року і залишити в силі рішення суду першої інстанції.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.
 
Ухвалою Верховного Суду від 06 серпня 2021 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків до 30 серпня  2021 року, але який не міг перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
На виконання вимог цієї ухвали суду в установлений судом строк,                     ОСОБА_1 надіслав заяву про усунення недоліків касаційної скарги, однак вимог ухвали суду від 06 серпня 2021 року щодо надання касаційної скарги в новій редакції із зазначенням в ній передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав) касаційного оскарження та надання доказів вартості спірного майна заявник не виконав.
 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.
 
У порушення вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі не зазначено чітко та належним чином підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
 
Як убачається із касаційної скарги, заявник оскаржує рішення суду  апеляційної інстанції, визначене в пункті 1 частини першої статті 389 ЦПК України.
 
У частині другій статті 389 ЦПК України вказано, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;   2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні; у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
 
Таким чином,  ОСОБА_1 необхідно надати до суду належним чином оформлену касаційну скаргу із зазначенням у ній чітко та належним чином підстави (підстав) касаційного оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 року, визначені в пунктах 1-4 частини другої статті 389 ЦПК України.
 
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються її копії відповідно до кількості учасників справи.
 
Належним чином оформлена за змістом касаційна скарга має бути подана до суду із доданими до неї копіями у відповідній кількості для інших учасників справи.
Крім того, відповідно до змісту позовних вимог, позивач, звернувся до суду із позовом про визнання права власності на нерухоме майно. 
Разом з тим,  ОСОБА_1 надав квитанцію від 30 серпня 2021 року, про сплату судового збору в розмірі 4 800,00 грн.
 
Однак, із матеріалів касаційного провадження не вбачається вартість спірного майна (нежитлового приміщення), тому суд не має можливості перевірити розмір судового збору, який підлягає сплаті, відповідно до Закону України «Про судовий збір», щодо оскарження постанови суду апеляційної інстанції.
Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характерустановила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).
Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2012 року становив 1 073,00 грн.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
Таким чином, крім іншого,  ОСОБА_1 за подання касаційної скарги на постанову Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 року слід доплатити судовий збір (у разі сплати у меншому розмірі), суму якого необхідно самостійно розрахувати, виходячи із Закону України «Про судовий збір» з урахуванням вже сплаченого судового збору та вартості спірного майна (нежитлового приміщення), і на підтвердження надати до суду докази його вартості.
Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовується стаття 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
 
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням йому можливості усунути вищевказані недоліки.
 
Згідно частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
 
На підставі наведеного, керуючись статтями 127, 185, 392, 393 ЦПК України,
 
У х в а л и в:
 
Продовжити  ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, встановлений ухвалою Верховного Суду від 06 серпня                2021 року, до 29 жовтня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                             В. М. Ігнатенко