Справа № 991/4175/21
Провадження 1-кс/991/4237/21

У Х В А Л А
Іменем України

23 листопада 2021 року м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного судуклопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про накладення грошового стягнення на свідка у кримінальному провадженні № 52017000000000802 від 17.11.2017 за ознаками кримінального правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України, 

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшло вищезазначене клопотання, у змісті якого детектив порушує перед слідчим суддею питання про накладення на свідка у кримінальному провадженні № 52017000000000802 від 17.11.2017 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 грошового стягнення у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1135 (одну тисячу сто тридцять п`ять) гривень.
Клопотання обґрунтовується тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52017000000000802 від 17.11.2017. Як зазначає детектив, досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Чернівецької митниці Державної фіскальної служби, за попередньою змовою між собою та іншими фізичними особами, з метою одержання неправомірної вигоди для себе та на користь інших фізичних та юридичних осіб, у період з 2016 року по 04.12.2019, зловживаючи своїм службовим становищем забезпечували безперешкодне митне оформлення товарів на території України без належного здійснення митних формальностей, умисно не вчиняли дій, що входили в їхні повноваження, щодо припинення функціонування протиправної схеми так званого «сірого імпорту», яка полягала у ввезенні на митну територію України товарів із заміною кодів української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, а саме: маскуванні реально імпортованих дороговартісних товарів, їх кількості та вартості, із Республіки Туреччини та Румунії дешевими товарами групи «прикриття» (тканина, деревостружкові плити, склоровінг), або ж переміщення товарів поза належним митним контролем по «зеленому» коридору - зоні спрощеного митного контролю, як транспортні засоби без вантажу. В результаті цієї злочинної діяльності, за твердженням детектива, службових осіб Чернівецької митниці ДФС, умисно та сплановано занижувалися обов`язкові митні та податкові платежі, чим спричинено тяжкі наслідки державним інтересам у вигляді не надходження коштів до державного бюджету України. 
Крім цього, за твердженням детектива, зазначені службові особи Чернівецької митниці ДФС, сприяли у протиправній діяльності двох груп осіб очолюваних ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що займаються підприємницькою діяльністю без належного створення юридичної особи та які зобов`язані сплачувати податки, збори (обов`язкові платежі), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, які за попередньою змовою між собою та службовими особами Чернівецької митниці ДФС, умисно ухилялися від сплати зазначених податків та зборів.
З поміж іншого, у змісті клопотання детектив стверджує, що одним із підприємств з ознаками фіктивності, яке зазначалось як отримувач імпортованих на митну територію України товарів без належного здійснення митних формальностей є ТОВ «ТОРГОВА ФІРМА ЛОТОС» (код ЄРДПОУ 42417967).
Посилаючись на вищевикладені обставини, з метою забезпечення повного, всебічного та об`єктивного розслідування, враховуючи, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 можуть бути відомі обставини імпорту товарів ТОВ «ТОРГОВА ФІРМА ЛОТОС» (код ЄРДПОУ 42417967), який будучи директором вказаного товариства подавав від його імені митні декларації при здійсненні митних формальностей на території України, у змісті клопотання детектив стверджує, що у органу досудового розслідування виникла необхідність у допиті останнього у якості свідка у кримінальному провадженні № 52017000000000802.
Одночасно з цим, у змісті клопотання детектив зауважив, що у зв`язку з численними неявками на виклики слідчого для участі у допиті у якості свідка, 11.06.2021 до ОСОБА_4 на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду від 04.07.2021 № 991/3770/21 застосовано привід та доставлено до приміщення Національного антикорупційного бюро України. Крім цього, як зазначив детектив, 11.06.2021 свідку ОСОБА_4 було вручено повістку про виклик для участі у допиті як свідка на 09 год. 00 хв. на 15.06.2021. Однак, за твердженням детектива, у вказану у повістці дату та час ОСОБА_4 не прибув, про причини свого неприбуття не повідомив. Втім, 15.06.2021 о 08 год. 47 хв. на телефон детектива зателефонував адвокат ОСОБА_7 та повідомив, що свідок ОСОБА_4 не зможе прибути для участі у проведенні слідчої дії у зв`язку з участю адвоката у процесуальних діях у інших кримінальних провадженнях. При цьому адвокату ОСОБА_7 детективом було вказано, що названа ним причина у відповідності до ст. 138 КПК України не є поважною.
Вищевикладені обставини, на думку детектива свідчать про ухилення свідка від явки до органу досудового розслідування, а тому на ОСОБА_4 необхідно накласти грошове стягнення за невиконання процесуальних обов`язків, згідно ст.139 КПК України.
Детектив ОСОБА_8 , який був повідомлений належним чином про дату та час розгляду клопотання про накладення грошового стягнення, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, додаткових пояснень не надав.
Відповідно до ч. 1 ст. 146 КПК України, відсутність детектива, який звернувся із клопотанням про накладення грошового стягнення, який був належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання, не є перешкодою для розгляду клопотання.
ОСОБА_4 викликався у судові засідання призначені на 24.06.2021, 07.07.2021, 15.07.2021, 11.08.2021, 25.08.2021, 22.09.2021, 26.10.2021, 23.11.2021 шляхом направлення повідомлення про виклик за місцем реєстрації та проживання останнього, які було встановлено на підставі копії паспорта ОСОБА_4 та листа Петрівської сільської ради від 16.06.2021. Додатково, з огляду на повернення поштового відправлення за закінченням терміну зберігання, слідчим суддею у відповідності до положень ч. 2 ст. 135 КПК України, повідомлення про виклик у судове засідання ОСОБА_4 на 07.07.2021, 15.07.2021, 11.08.2021, було скеровано до Петрівської сільської ради для передачі їх ОСОБА_9 . Крім цього, повідомлення про виклик на 25.08.2021 було направлено дорослому члену сім`ї ОСОБА_4 - його матері ОСОБА_10 для передачі його ОСОБА_9 .
Відповідно до листів Петрівської сільської ради від 06.07.2021 та 19.07.2021, повідомлення про виклик у судове засідання ОСОБА_4 не вдалось вручити останньому. В свою чергу мати ОСОБА_9 повідомлення про виклик останнього у судове засідання отримувати відмовилась.
Разом з тим, 12.11.2021 до Вищого антикорупційного суду повернулись поштові відправлення з повідомленнями про виклик ОСОБА_4 на 24.06.2021, 15.07.2021, 25.08.2021, 22.09.2021, 26.10.2021, які містять відомості про відмову останнього від отримання поштового відправлення. 
Вищевказані обставини, а також наявність відомостей на поштовому конверті про адресата листа - Вищий антикорупційний суд, а також його вмісту («судова повістка») свідчать про обізнаність ОСОБА_9 з тим, що його викликає Вищий антикорупційний суд у судове засідання та небажання останнього брати участь у такому судовому засіданні.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Розумність тривалого судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
З огляду на викладене, а також те, що відповідно до ч. 1 ст. 146 КПК України, клопотання про накладення грошового стягнення на особу має бути розглянуто не пізніше трьох днів з дня його надходження до суду, враховуючи, що слідчий суддя вжив усіх можливих та необхідних заходів щодо повідомлення особи про час і місце судового розгляду, однак така особа не бажає брати участь у судовому засіданні, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання детектива ОСОБА_3 за відсутності особи, на яку може бути накладено грошове стягнення.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків
Відповідно до положення п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України, свідок зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.
Частиною ч. 1 ст. 139 КПК України визначено, що якщо, зокрема свідок, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення. З огляду на вищезазначені законодавчі положення слідчий суддя, для вирішення клопотання по суті зобов`язаний встановити чи був свідок викликаний у встановленому КПК України порядку, чи наявні підтвердження здійснення такого виклику, чи наявні (відсутні) поважні причини неявки свідка, чи було повідомлено детектива про поважні причини неявки. 
Відповідно до ч. 1 ст. 135 КПК України, яка передбачає порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Згідно до ч. 1 ст. 136 КПК України, належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.
Як вбачається з матеріалів клопотання, свідок ОСОБА_4 викликався повісткою на 09 год. 00 хв. на 15.06.2021. Відповідно до долученого до матеріалів клопотання корінця повістки про виклик, вищезазначену повістку ОСОБА_4 було отримано особисто 11.06.2021, про що свідчить підпис останнього на такому корінці. 
З огляду на зазначені обставини у сукупності, на переконання слідчого судді, детективами Національного антикорупційного бюро України було здійснено виклик свідка ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 52017000000000802 від 17.11.2017 у передбаченому ст. 135 КПК України порядку. Крім цього, слідчий суддя вважає, що детективом ОСОБА_8 підтверджено факт здійснення такого виклику, у встановлений ч. 1 ст. 136 КПК України спосіб. 
Одночасно з цим, зважаючи на те, що у змісті клопотання детективом зазначено про дзвінок адвоката ОСОБА_7 та повідомлення останнім про те, що свідок ОСОБА_4 не прибуде на допит у зв`язку з участю його адвоката у процесуальних діях у інших кримінальних провадженнях, слідчий суддя вважає за необхідне встановити чи може зазначена обставина бути розцінена як поважна причина неприбуття свідка за викликом у розумінні КПК України.
Відповідно до ст. 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик. Таким чином, КПК України поважність причин неявки за викликом пов`язує лише з тими обставинами, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали прибуття особи за викликом Вказівка саме на такі обставини з огляду на положення ч. 1 ст. 138 та ч. 1 ст. 139 КПК України у їх взаємозв`язку і буде вважатися належним за змістом повідомленням про поважні причини неприбуття за викликом.
Оцінивши обставини. на які посилався адвокат як на підставу неприбуття за викликом свідка ОСОБА_4 , слідчий суддя, ґрунтуючись на вищезазначених законодавчих положеннях, робить висновок, що на час розгляду клопотання про накладення грошового стягнення неявка свідка ОСОБА_4 за викликом до детектива Національного антикорупційного бюро України не була обумовлена поважними причинами у розумінні КПК України.
Згідно зі ст. 144 КПК України грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КПК України, якщо свідок, викликаний у встановленому цим Кодексом порядку, не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора.
Слідчий суддя встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення (ч. 3 ст. 146 КПК України).
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_4  будучи належним чином повідомленим про необхідність явки до уповноваженої особи, без поважних причин не виконав покладений на нього процесуальний обов`язок, а тому наявні підстави для задоволення клопотання детектива в частині накладення грошового стягнення на ОСОБА_4 . 
У змісті клопотання детектив порушив перед слідчим суддею питання про накладення грошового стягнення на свідка ОСОБА_4 у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому матеріали клопотання містять докази того, що ОСОБА_4 не вперше не виконав покладений на нього процесуальний обов`язок, передбачений п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України. За таких обставин, слідчий суддя вважає виправдним встановлення грошового стягнення для ОСОБА_4 у максимальних межах, передбачених ч. 1 ст. 139 КПК України, а саме 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1135 (одну тисячу сто тридцять п`ять) гривень.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 139, 144-146, 309, 372 КПК, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про накладення грошового стягнення на свідка у кримінальному провадженні № 52017000000000802 від 17.11.2017 за ознаками кримінального правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України - задовольнити.
Накласти на свідка у кримінальному провадженні № 52017000000000802 від 17.11.2017 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , грошове стягнення у розмірі 0,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1135 (одну тисячу сто тридцять п`ять) гривень.
Роз`яснити ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1