Ухвала
 
09 грудня 2021року
м. Київ
 
справа № 185/1803/20
провадження № 61-6058св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.
 
провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, поділ майна, набутого за час спільного проживання за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 березня 2021 року,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив встановити факт спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в період з червня 2007 року до               25 квітня 2013 року; 
визнати квартиру АДРЕСА_1 спільним майном подружжя; 
поділити спільне майно - квартиру АДРЕСА_1 ; 
визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку поділу майна подружжя; 
визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку поділу майна подружжя.
 
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області заочним рішенням           від 28 липня 2020 року позов задовольнив частково. Встановив факт, що             ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживали однією сім`єю, не перебуваючи у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі в період з червня 2007 року до серпня       2012 року за адресою: АДРЕСА_2 . Визнав квартиру АДРЕСА_1 спільним сумісним майном ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Визначив частку у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 та                    ОСОБА_2 рівними по 1/2 частині кожному з них. Визнав за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 . Визнав за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 . В іншій частині позову відмовив. Вирішив питання щодо розподілу судових витрат. Скасував заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 22 квітня 2020 року, зняв заборону відповідачу ОСОБА_2 вчиняти дії щодо відчуження нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 .
 
Дніпровський апеляційний суд постановою від 23 березня 2021 року заочне рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області              від 28 липня 2020 року скасував та ухвалив нове рішення, яким у задоволенні позову відмовив.
 
У касаційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати постанову Дніпровського апеляційного суду                           від 23 березня 2021 року і залишити в силі заочне рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 липня 2020 року.
 
Ухвалою Верховного Суду від 24 червня 2021 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.
 
06 липня 2021 року справа № 185/1803/20 надійшла до Верховного Суду.
 
Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті,                       є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;               2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судом норм матеріального та процесуального права.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції               в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. 
 
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. 
 
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно             з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. 
 
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. 
 
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України. 
 
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів. 
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті                34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд              у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, поділ майна, набутого за час спільного проживання за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 березня 2021 року призначити до судового розгляду                в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:	А. Ю. Зайцев	
 	 	
 	Є. В. Коротенко	
 	 	
 	М. Ю. Тітов