Ухвала
Іменем України
08 жовтня 2021 року
м. Київ
справа № 373/1137/21
провадження № 51-4811впа21
 
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі – Суд) у складі:
головуючого                       ОСОБА_1 , 
суддів:                                  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
за участю секретаря судового засідання – ОСОБА_4 , 
розглянув у судовому засіданні подання Кропивницького апеляційного суду про направлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_5 за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 серпня 2021 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого і
ВСТАНОВИВ:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду надійшло подання Кропивницького апеляційного суду про направлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 124 КУпАП щодо ОСОБА_5 за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 серпня 2021 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Подання мотивовано тим, що ОСОБА_5 працює на посаді судді судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду, а тому зазначена обставина об`єктивно позбавляє можливості здійснювати апеляційне провадження в цьому суді, оскільки створює сумніви у безсторонності суддів Кропивницького апеляційного суду. 
Учасники судового провадження в судове засідання не прибули, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду подання. Адвокат ОСОБА_6 надіслав заяву, в якій просить розглядати подання без його участі та участі ОСОБА_7 .
Колегія суддів заслухала суддю-доповідача, дослідила матеріали подання, перевірила доводи, наведені у ньому, та дійшла такого висновку. 
Як вбачається із матеріалів справи, постановою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 серпня 2021 року провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 124 КУпАП закрито за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 не погоджуючись з вищевказаним судовим рішенням, звернувся з апеляційною скаргою до Кропивницького апеляційного суду.
Статтями 287, 288 КУпАП передбачено право на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення та врегульовано порядок такого оскарження.
Разом з тим, вирішення питання про направлення справи про адміністративне правопорушення з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також з одного суду апеляційної інстанції до іншого не передбачено нормами КУпАП.
Однак колегія суддів вважає, що здійснення апеляційного розгляду у справі про адміністративне правопорушення щодо особи, яка працює у тому суді, до якого надійшла апеляційна скарга, може поставити під сумнів для стороннього спостерігача судовий розгляд, зокрема у частині безсторонності суду, який здійснює такий розгляд. Окрім цього, колегія суддів погоджується із доводами, які вказані у поданні Кропивницького апеляційного суду щодо необхідності забезпечення права на справедливий суд, закріпленого у ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод. З огляду на вказане необхідно вжити достатні і потрібні заходи для того, щоб були забезпечені максимальні гарантії для виключення легітимних сумнівів щодо неупередженості суду.
КУпАП не врегульовано питання про передачу провадження з одного суду до іншого, крім випадків, передбачених ч. 3 ст. 257 цього Кодексу. Однак необхідність гарантування права на справедливий суд, інтереси захисту прав людини обумовлюють необхідність вирішення такого питання з огляду на конкретні обставини цього провадження. 
Так, Кропивницьким апеляційним судом поставлено питання про безсторонність суду апеляційної інстанції для стороннього спостерігача через те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, є суддею цього суду. 
Щодо обґрунтованості висловленого у цій справі сумніву, то питання про особисту упередженість будь-кого із суддів апеляційного суду не ставиться. Обставину, на яку міститься посилання у поданні суду, слід розглядати з погляду об`єктивного критерію оцінки безсторонності – існування обставин, що піддаються перевірці, які можуть поставити під сумнів безсторонність усього складу апеляційного суду .
Факт того, що ОСОБА_5 є суддею цього суду, не викликає сумнівів. Щодо правового значення цієї обставини, то вона визнається низкою процесуальних кодексів такою, що зумовлює неможливість розгляду справи цим судом і вимагає передачі справи до іншого суду. Такий підхід законодавця відображений у ч. 2 ст. 32 КПК, ч. 6 ст. 31 ЦПК, ст. 28 КАС, ст. 28 ГПК. Більше того, для такої ситуації законодавець не передбачає будь-яких виключень з правила обов`язкової передачі справи.
Водночас, КУпАП не містить аналогічного правила, яке б забезпечувало безсторонність суду у справі про адміністративне правопорушення. Однак, як зазначав Європейський суд з прав людини при тлумаченні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,існування національної процедури, покликаної гарантувати неупередженість, є необхідною складовою права на справедливий судовий розгляд. Такі правила свідчать про намагання національного законодавця усунути будь-які правомірні сумніви в неупередженості судді і відповідного суду, а також є спробою забезпечити безсторонність, ліквідувавши таким чином причину занепокоєння. Окрім виключення дійсно заангажованого підходу, вони мають на меті усунути будь-яку видимість упередженості і, відповідно, зміцнити довіру, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати у громадськості (рішення ЄСПЛ у справі «Micallefv. Malta», №17056/06, від 15 жовтня 2009 року).
Враховуючи фундаментальне значення безсторонності суду для права на справедливий судовий розгляд і загальний обов`язок держави вживати всіх необхідних заходів для забезпечення такого права, колегія суддів не вважає відсутність регулювання в КУпАП питання про передачу справи до іншого суду за наявності розглянутої тут обставини достатньою підставою для відмови учаснику процесу в праві на справедливий суд.
Таким чином, враховуючи обставини цієї справи та правове значення, яке надається цим обставинам законом, колегія суддів дійшла висновку, що доводи подання в. о. голови апеляційного суду є обґрунтованими, а тому, справа не може бути розглянута Кропивницьким апеляційним судом, оскільки вже перед початком апеляційного розгляду зрозуміло, що з огляду на вимоги, встановлені національним законом та міжнародними стандартами судочинства, цей суд не буде відповідати об`єктивному критерію безсторонності.
Відтак, в ситуації, що виникла в цій справі, колегія суддів вважає, що існують підстави для передачі справи до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду для забезпечення прав учасників процесу на справедливий судовий розгляд.
Керуючись ст. 129 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ч. 2 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Суд 
ПОСТАНОВИВ:
Подання Кропивницького апеляційного суду задовольнити.
Матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_5 за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 серпня 2021 року передати до Черкаського апеляційного суду.
 
Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:

ОСОБА_1                          ОСОБА_2                          ОСОБА_3