ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7286/21 Справа № 208/2558/20 	  	Суддя у 1-й інстанції - Лобарчук О. О. Суддя у 2-й інстанції - Пищида  М. М.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2021 року                                                                м. Дніпро 

       Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого – Пищиди М.М.
 
суддів – Ткаченко І.Ю., Деркач Н.М.

 
розглянувши у спрощеному позовному провадженні в м. Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 14 травня 2021 року у справі за позовом Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, про стягнення збитків,-
                                   
В С Т А Н О В И Л А:

       У квітні 2020 року позивачзвернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, про стягнення збитків.
       В обґрунтування позову зазначив, що Листом від 31.07.2019 вих. № 10/15-382 департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради звернувся до ОСОБА_1 з пропозицією укдасти договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по об`єкту: «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: АДРЕСА_1 ». 
       Об`єкт загальною площею 22,4 кв.м. прийнято в експлуатацію декларацією від 28.11.2018 № ДП 141183320210. 
       До теперішнього часу договір не укладено, кошти пайової участі у сумі 9918,72 грн. не сплачено. 
       На офіційному сайті державної архітектурно-будівельної інспекції України (http://dabi.gov.ua) міститься інформація, що 28.11.2018 року зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП 141183320210 «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: АДРЕСА_1 », замовником якого є ОСОБА_1 . 
       Зазначена декларація є офіційним дозвільним документом, станом на час подання позовної заяви не скасована, відомості зазначені в ній не спростовуються відповідачем. Отже під час реєстрації зазначеної декларації саме у замовника (забудовника) виник обов`язок звернутиісь не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника до органу місцевого самоврядування за укладенням договору про пайову участь та сплатити пайовий внесок на розвиток соціальної та інженерно- транспортної інфраструктури. Так як датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката, відтак момент виникнення спірних правовідносин припадає на дату реєстрації декларації про готовніть об`єкта до експлуатації, а саме на 28.11.2018. 
       Бездіяльністю забудовника (відповідача), яка полягає в ухиленні від укладання договору про пайову участв на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра, порушуються права та інтереси територіальної громади міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради, на отримання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до суду із зазначеним позовом.
       Враховуючи зазначене, позивач просив суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Дніпровської міської ради збитки (упущену вигоду) у сумі 9918,72 грн. та судовий збір в розмірі 2102,00 грн.
       Рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 14 травня 2021 року позовні вимоги Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, про стягнення збитків — задоволено.
       Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Дніпровської міської ради збитки (упущену вигоду) у сумі 9918,72 грн. 72 коп.
       Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Дніпровської міської ради сплачений судовий збір в розмірі 2102,00 гривень.
       Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в частині задоволення позовних вимог в розмірі 6918,72 грн. відмовити.
       В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що судом першої інстанції було неповно та неправильно встановлено деякі обставини, що мають значення для справи, внаслідок неправильного дослідження і оцінки наданих суду доказів.
       Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
       Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
       Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за потрібне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з наступного.
       Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Дніпровської міської ради від 21.03.2007 № 6/11 було затверджено Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська.
       Рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011 № 5/14 затверджено Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська, зі змінами.
       Порядок № 5/14 містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.
       Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Дніпровською міською радою на
виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному веб-сайті Дніпровської міської ради (https://dniprorada.gov.ua) та у газеті «Наше місто», тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», є нормативно-правовим актом, обов`язковим до виконання на території м. Дніпро.
       Листом від 31.07.2019 вих. № 10/15-382 департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради звернувся до ОСОБА_1 з пропозицією укдасти договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по об`єкту: «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: АДРЕСА_1 ». Об`єкт загальною площею 22,4 кв.м. прийнято в експлуатацію декларацією від 28.11.2018 № ДП 141183320210 (а.с.21-22).
       Відповідно до діючого Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпра затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 29.07.2011 № 5/14 зі змінами, з урахуванням рішення міської ради від 18.12.2019 № 7/52, який прийнято на виконання Законів України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні». Величина пайової участі на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра (розмір збитків) по об`єкту складає: 9918,72 грн.(а.с.10).
       Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що замовник будівництва, який порушив зобов`язання (не звернувся до органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі та не уклав його), має відшкодувати Дніпровській міській раді завдані ним збитки. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. Дніпровською міською радою з метою попередження збитків було вжито всіх заходів направлених на одержання коштів пайової участі.
       Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
       На виконання вимог законодавства рішенням Дніпровської міської ради від 21.03.2007 № 6/11 було затверджено Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська.
       Рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011 № 5/14 Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська викладений в новій редакції та має назву: Порядок залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська.
       Порядок № 5/14 містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Дніпровською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному веб-сайті Дніпровської міської ради (https://dniprorada.gov.ua) та у газеті «Наше місто», тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», є нормативно-правовим актом, обов`язковим до виконання на території м. Дніпро. Порядок № 5/14 від 29.07.2011 є регуляторним актом. Враховуючи вищезазначене, Порядок № 5/14, є обов`язковим для застосування та виконання.
       Відповідно до ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництвом є (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.
       Згідно зі ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.
       Положеннями Закону № 3038-VI на момент виникнення спірних правовідносин було встановлено обов`язок замовників будівництва звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі.
       На цей час положеннями Закону № 132-IX від 20.09.2019 у розумінні приписів статті 4 Цивільного кодексу України встановлено обов`язок певного кола суб`єктів – замовників будівництва – звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва та відповідно до розрахунку сплатити кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.
       Згідно з положеннями статті 11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування.
       Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
       Згідно з п. 2.6 Порядку № 5/14 та Положення про департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту від імені міської ради укладає департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, в особі його керівника.
       Після погодження наданих забудовником показників по об`єкту постійною комісією міської ради з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування департаментом економіки, фінансів та міського бюджету міської ради було підготовлено проект договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по вищезазначеному об`єкту.
       Листом від 31.07.2019 вих. № 10/15-382 департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради звернувся до ОСОБА_1 з пропозицією укдасти договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по об`єкту: «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: АДРЕСА_1 ». Об`єкт загальною площею 22,4 кв.м. прийнято в експлуатацію декларацією від 28.11.2018 № ДП 141183320210 (а.с.21-22).
       До теперішнього часу договір не укладено, кошти пайової участі у сумі 9918,72 грн. не сплачено.
       Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), а розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є невід`ємною частиною цього договору.
       Питання прийняття об`єктів в експлуатацію врегульовані ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до ч. 5 якої датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.
       З матеріалів справи вбачається, що 28.11.2018 року зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП 141183320210 «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: АДРЕСА_1 », замовником якого є ОСОБА_1 .
       Отже під час реєстрації зазначеної декларації саме у замовника (забудовника) виник обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування за укладенням договору про пайову участь та сплатити пайовий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури.
       Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра до прийняття об`єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням обов`язку, яке прямо передбачено законодавством.
       Зазначений об`єкт було введено в експлуатацію, але пайовий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра не був сплачений відповідачем, що призвело до неотримання міським бюджетом коштів.
       Відповідно до п. 2.7 «Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська», затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 21.07.2011 № 5/14 – кошти пайової участі зараховуються до цільового фонду Дніпровської міської ради.
       Цільові фонди, які утворюються органами місцевого самоврядування є складовою спеціального фонду відповідного місцевого бюджету (ст. 68 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).
       Доходи місцевих бюджетів, інші кошти є комунальною власністю територіальної громади міста відносно яких орган місцевого самоврядування Дніпровська міська рада діючи від імені та в інтересах територіальної громади міста Дніпра відповідно до закону здійснює правомочності щодо володіння, користування та розпорядження (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).
       Бездіяльністю забудовника (відповідача), яка полягає в ухиленні від укладання договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра, порушуються права та інтереси територіальної громади міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради, на отримання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до суду із зазначеним позовом.
       Відповідно до ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків окрім договорів та правочинів згідно зі ст. 11 ЦК України є інші юридичні факти, а у випадках , встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування. Поряд з цим, у випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події.
       Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. При цьому виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.
       Аналогічні висновки містяться в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 339/388/16-ц (провадження № 14-261цс18).
       Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.08.2018 у справі № 646/15522/15-ц (провадження № 61-9850св18), а також постановах Верховного Суду від 27.03.2019 у справі № 203/1530/17 (провадження № 61-11144св18) від 16.01.2019 у справі № 202/7591/16-ц (провадження № 61-602св18), які прийняті в аналогічних правовідносинах по Дніпропетровському регіону.
       Відповідно до ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), з якими пов`язано настання правових наслідків встановлених законом або договором у вигляді відшкодування збитків.
       За правилами ст. 22 ЦК України збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
       Боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки (ст. 623 ЦК України).
       Протиправна поведінка відповідача полягає у тому, що договір про пайову участь замовника про внесок на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста не укладений, у зв`язку з чим відповідач не виконав свій обов`язок щодо перерахування коштів величини пайової участі у розмірі 9918,72 грн. до прийняття об`єкту в експлуатацію, тобто до 28.11.2018 року. 
       Неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту є протиправною формою поведінки, внаслідок якої орган місцевого самоврядування був позбавлений права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів.
       Збитки, завдані територіальній громаді міста Дніпра внаслідок ухилення відповідача від укладання договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра, а також ухилення відповідача від свого обов`язку щодо перерахування коштів величини пайової участі (9918,72 грн.) до прийняття об`єкту в експлуатацію територіальна громада міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради, не отримала кошти у сумі 9918,72 грн., розмір яких підтверджується розрахунком департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, погодженим постійною комісією міської ради.
       Наведені в апеляційній скарзі доводи були предметом дослідження в суді першої інстанцій із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд апеляційної інстанції.
       Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, розглядаючи спір повно та всебічно дослідив і оцінив обставини справи, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, та прийшов до обґрунтованого висновку.
       Оскільки, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи, а ухвалене рішення відповідає вимогам матеріального і процесуального права, то підстави для його скасування відсутні.
       Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
       Керуючись ст. 259, 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И ЛА:

       Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
       Рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 14 травня 2021 року— залишити без змін.
       Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в передбаченому законом порядку.

       Судді: