ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 листопада 2021 року	Львів	Справа № 260/1090/21 пров. № А/857/16229/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді                                          Ільчишин Н.В., 
суддів                                                             Коваля Р.Й., Гуляка В.В.,
розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1  на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року (головуючого судді Гаврилка С.Є., ухвалене у відкритому судовому засіданні о 14 год. 52 хв. в м. Ужгород повний текст рішення складено 26.07.2021) у справі №260/1090/21 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання протиправною та скасування постанови,-
ВСТАНОВИВ:

ФОП ОСОБА_1 29.03.2021 звернувся в суд з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області Державної служби України в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову №1/02.3-04 від 09.03.2021 про накладення штрафу за порушення ЗУ «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», стягнути з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань такого суб`єкта владних повноважень, всі судові витрати понесені позивачем.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року відмовлено в задоволенні позову.
Не погоджуючись із вказаним рішенням Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позов повністю. Зазначає, що в акті № 21 від 25.02.2021 вказано, що за результатами проведеного позапланового інспектування складено протокол №2 від 25.02.2021 про порушення Закону, законодавства про харчові продукти та корми. Однак, не зрозумілим для позивача є те, в який спосіб особа котра складала акт № 21 від 25.02.2021, володіла інформацією щодо вихідних даних по протоколу (№, дата зміст тощо), тоді, як протокол складається за результатами розгляду акту і фіксує факт виявлених актом порушень (у випадку наявності таких). Окрім того, звертає увагу суду на те, що текст протоколу № 2 від 25.02.2021 містить графу «Пояснення особи, щодо якої складено протокол, або її представника чи запис про відмову від надання пояснень». За таких обставин яким чином посадова особа відповідача, котра складала акт №21 від 25.02.2021, передчасно (порушуючи процедуру складання документів, а саме їхньої черговості - припис, акт, протокол, постанова) внесла дані протоколу, не ознайомивши особу котра притягується до відповідальності із його змістом та позбавляючи прав надати свої пояснення. Представником позивача про це було наголошено в суді першої інстанції, однак, як вбачається із тексту оскаржуваного судового рішення судом першої інстанції ця обставини взагалі не описана в тексті оскаржуваного рішення, їй не надано жодної оцінки, що в свою чергу беззаперечно свідчить про неповне з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечує проти її задоволення посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів і просить оскаржуване рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.
Відповідно до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги
Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.09.2021 відкрито апеляційне провадження у справі №260/1090/21 та ухвалою суду від 20.09.2021 призначено апеляційний розгляд в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів. 
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що 02.03.2020 Головним управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області прийнято наказ № 462-ОД «Про проведення планового інспектування», яким вирішено провести планове інспектування суб`єкта господарювання: ФОП ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 (а.с. 45).
02.03.2020 Головним управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області видано направлення на проведення планового заходу № 427 щодо ФОП ОСОБА_1 (а.с. 46).
06.03.2020 Ужгородським міським управлінням Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області проведено планову перевірку ФОП ОСОБА_1 , за наслідками якого складено акт № 21 (а.с. 54) та встановлено, що на потужності оператора ринку за адресою: АДРЕСА_2 , зафіксовано 8 видів порушень вимог законодавства, зокрема:
- харчові продукти, що реалізуються з холодильної вітрини знаходяться у лотках, які не миються та не дезінфікуються згідно санітарно-гігієнічних вимог, що є порушенням ч.1-2 ст. 37 Закону України № 771/97-ВР;
- на потужності відсутні дезінфікуючі засоби для підтримки належної гігієни рук персоналу, дезінфекції та миття холодильного обладнання та всіх поверхонь, що контактують з харчовими продуктами, що є порушенням п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 43 Закону України № 771/97-ВР;
- холодильне обладнання пошкоджене та потребує реконструкції, що є порушенням п.1, 3,4,5 ч. 1 ст. 43 Закону України № 771/97-ВР;
- миття та дезінфекція обладнання і інвентарю проводиться з порушенням санітарно-гігієнічних вимог у зв`язку з відсутністю умов (мийки, умивальника, гарячої води, дезінфікуючих засобів) , що є порушенням п. 1-2 ч. 1 ст. 45 Закону України № 771/97-ВР;
- на ваги, що знаходиться на прилавку не представлено документи про проведення калібрування, що є порушенням ч. 2 ст. 45 Закону України № 771/97-ВР;
- потужність не забезпечено гарячою водою для миття робочого інвентарю та обладнання, а також холодною питною водою у необхідній кількості, що є порушенням п. 1 ч. 1 ст. 47 Закону України № 771/97-ВР;
- не весь персонал, що працює на потужності має діючі особисті санітарні книжки, відсутні записи щодо проходження навчання у оператора ринку з питань: гігієнічних вимог до обігу харчових продуктів та гігієни персоналу, що є порушенням п. 1-2 ч. 1 ст. 48 Закону України № 771/97-ВР;
- в зв`язку з відсутність відповідних санітарно-гігієнічних вимог, первинна продукція та харчові продукти не можуть бути в повній мірі захищені від будь-якого забруднення, що є порушенням п. 2-3 ч. 1 ст. 49 Закону України № 771/97-ВР;
- постійно діючі процедури, засновані на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках, не розроблено, що є порушенням ч. 1 ст. 21 Закону України № 771/97-ВР.
Примірник акту від 06 березня 2020 року № 21 отримано ФОП ОСОБА_1 , що підтверджується власноручним підписом на такому.
06.03.2020 Ужгородським міським управлінням Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області складено припис № 20, яким зобов`язано усунути порушення зазначені у приписі до 11 червня 2020 року (а.с. 55-56).
Листом від 02.06.2020 ФОП ОСОБА_1 звернуся до Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області, яким просив продовжити строк виконання припису № 20 від 06 березня 2020 року у строк до 15 липня 2020 року (а.с. 57).
22.02.2021 Головним управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області прийнято наказ № 239-ОД «Про проведення позапланового інспектування», яким вирішено провести позапланове інспектування суб`єкта господарювання: ФОП ОСОБА_1 , АДРЕСА_3 (а.с. 58). 
23.02.2021 Головним управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області видано направлення на проведення позапланового заходу № 220 щодо ФОП ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 (а.с. 59).
25.02.2021 Ужгородським міським управлінням Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області проведено позапланову перевірку ФОП ОСОБА_1 , за наслідками якого складено акт № 21 в якому зазначено, що такий складено за результатами проведення позапланового заходу державного контролю (інспектування) стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин ФОП ОСОБА_1 , який здійснює роздрібну торгівлю м`ясом і м`ясними продуктами в спеціалізованих магазинах і такий павільйон знаходиться на ринку за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 6, 60). 
Під час такого позапланового заходу Головним управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області встановлено, що станом на 25 лютого 2021 року вимоги припису № 20 від 06 березня 2020 року - не виконано. Факт не усунення порушення законодавства зафіксований в акті від 25 лютого 2021 року № 21, що складений за результатами проведення позапланового заходу державного контролю (інспектування) стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин.
Таким чином, на момент позапланової перевірки виконання припису № 20 від 06 березня 2020 року встановлено, що позивачем невиконані такі вимоги:
- облаштування місця для миття рук та миття і дезінфекції робочого інвентарю з встановленням рукомийника та мийки;
- проведення реконструкції, миття та дезінфекції холодильного обладнання;
- забезпечити потужність холодною та гарячою водою;
- окремі шафи для змінного одягу не придбано;
- оператор ринку не провів навчання з питань гігієни персоналу та гігієнічних вимог до обігу харчових продуктів.
25.02.2021 за результатами проведеного позапланового інспектування складено протокол № 2 про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин, законодавства про харчові продукти та корми» (а.с. 64-66).
01.03.2021 Головне управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області повідомило ФОП ОСОБА_1 про розгляд його справи, яка призначена на 09 березня 2021 року об 11.00 год. в адмінбудівлі Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області (а.с. 67).
09.03.2021 Головним управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області прийнято постанову № 1/02.3-04 про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» у розмірі 30000 грн на ФОП ОСОБА_1 (а.с. 68).
Не погоджуючись із постановою Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області позивач звернувся із даним позовом до суду.
Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції керувався тим, що оскаржувана постанова прийнята на підставі, у межах повноважень та у спосіб встановлений законодавством. Вчинення порушення законодавства щодо безпеки харчових продуктів підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що має наслідком притягнення позивача до відповідальності. 
Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, в межах доводів та вимог апеляційної скарги колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений, як Конституцією, так і Законами України.
Правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин визначено Законом України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин» № 2042-VIII (тут і далі – в редакції, що діяв на час виникнення спірних правовідносин, далі – Закон № 2042-VIII).
Відповідно до пунктів 9, 19, 20 частина 1 статті 1 Закону № 2042-VIII державним контролем є діяльність компетентного органу, його територіальних органів, державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, помічників державного ветеринарного інспектора та уповноважених осіб, що здійснюється з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також усунення наслідків невідповідності та притягнення до відповідальності за порушення відповідних вимог; інспектування - форма державного контролю, яка полягає у здійсненні перевірки стану здоров`я та благополуччя тварин, виробництва та обігу харчових продуктів та кормів з метою встановлення відповідності законодавству про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин; при цьому під компетентним органом розуміється центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини.
Згідно частини 1 статті 3 Закону № 2042-VIII дія цього Закону поширюється на суспільні відносини, пов`язані із здійсненням державного контролю за діяльністю операторів ринку, які здійснюють виробництво та/або обіг харчових продуктів, інших об`єктів санітарних заходів, кормів, побічних продуктів тваринного походження, біологічних продуктів, ветеринарних препаратів, репродуктивного матеріалу та/або утримання, вирощування, розведення, обіг живих тварин з метою перевірки цієї діяльності на відповідність законодавству про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин. Дія цього Закону поширюється також на суспільні відносини, пов`язані із здійсненням державного контролю за діяльністю операторів ринку, які здійснюють органічне виробництво та/або обіг органічної продукції, у тому числі ввезення (пересилання) на митну територію України, з метою перевірки цієї діяльності на відповідність законодавству про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також законодавству у сфері органічного виробництва, обігу та маркування органічної продукції.
Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 7 Закону № 2042-VIII компетентний орган у сфері державного контролю вживає у межах своїх повноважень заходів для усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, а також для притягнення винних осіб до відповідальності, встановленої законом.
Центральним органом виконавчої влади відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 за № 667 (далі – Положення №667 в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), є Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба), яка здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Згідно підпункту 17 пункту 6 Положення №667 Держпродспоживслужба для виконання покладених на неї завдань має право складати в установлених законом випадках протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення і приймати за результатами розгляду рішення про накладення штрафів та застосовування інших санкцій, передбачених законом.
Відповідно до пункту 7 Положення №667 Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Згідно з частиною 7 статті 18 Закону № 2042-VIII державний контроль у формах інспектування та аудиту здійснюється із застосуванням актів державного контролю; акт державного контролю має містити вичерпний перелік питань для перевірки дотримання оператором ринку законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин; кожне таке питання повинно містити посилання на вимогу нормативно-правового акта (статтю, частину, пункт, підпункт, абзац тощо), яка підлягає дотриманню оператором ринку; якщо за результатами інспектування або аудиту виявлено невідповідність, в акті державного контролю наводиться детальний опис відповідних порушень законодавства; акт державного контролю складається у двох примірниках, один з яких вручається оператору ринку протягом трьох робочих днів з дня його складення.
Як встановлено частиною 1 статті 19 Закону № 2042-VIII, заходи державного контролю здійснюються у формі аудиту, інспектування, передзабійного та післязабійного огляду, відбору зразків, лабораторного дослідження (випробування), документальної перевірки, перевірки відповідності, фізичної перевірки. У межах заходів державного контролю здійснюється державний моніторинг.
Згідно з пунктом 19 частини 1 статті 65 Закону № 2042-VIII оператори ринку несуть відповідальність за невиконання, несвоєчасне виконання законних вимог (приписів) посадової особи компетентного органу, його територіального органу щодо усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин у вигляді накладення штрафу на фізичних осіб - підприємців - у розмірі п`яти мінімальних заробітних плат.
Згідно частин 1-6 статті 66 Закону №2042-VIII провадження у справах про порушення юридичними особами та фізичними особами - підприємцями цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми здійснюється відповідно до положень цієї статті.
Штраф за порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми може бути накладено протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення.
Протокол про порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми за результатами здійснення заходів державного контролю мають право складати державні інспектори та державні ветеринарні інспектори.
Протокол про порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин (далі - протокол) за результатами здійснення заходів державного контролю мають право складати державні інспектори та державні ветеринарні інспектори.
У протоколі зазначаються: 1) дата і місце його складення; 2) посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; 3) відомості про особу, щодо якої складено протокол (найменування та місцезнаходження юридичної особи або прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання фізичної особи - підприємця, адреса відповідної потужності, контактні дані); 4) місце, час вчинення і суть вчиненого порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин; 5) посилання на положення нормативно-правового акта (із зазначенням відповідної статті, пункту, її частини чи абзацу), яке було порушено особою, щодо якої складено протокол; 6) посилання на акт державного контролю та інші докази, якими підтверджується вчинення порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин особою, щодо якої складено протокол; 7) прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання, контактні дані свідків та/або потерпілих та їхні пояснення (за наявності); 8) пояснення особи, щодо якої складено протокол, або її представника чи запис про відмову від надання пояснень; 9) інші відомості, що сприяють всебічному та об`єктивному розгляду і вирішенню справи (за наявності).
Форма протоколу затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини.
Особа, щодо якої складено протокол, або її представник має право викласти у протоколі або на окремому аркуші, що додається до нього, своє пояснення щодо змісту протоколу, засвідчивши їх особистим підписом. У разі відмови особи, щодо якої складено протокол, або її представника від надання таких пояснень у протоколі робиться відповідний запис. Викладені у протоколі або на окремому аркуші, що додається до нього, пояснення свідків та/або потерпілих засвідчуються їхніми підписами.
Закон України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» № 771/97-ВР (тут і далі в редакції, що діяв на час виникнення спірних правовідносин, далі – Закон № 771/97-ВР) регулює відносини між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів і визначає порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї.
Статтею 4 Закону № 771/97-ВР визначено, що державне регулювання у сфері безпечності харчових продуктів здійснюється з метою захисту життя, здоров`я та інтересів споживачів.
Держава здійснює регулювання безпечності та окремих показників якості харчових продуктів шляхом, зокрема, встановлення санітарних заходів; встановлення вимог до окремих показників якості харчових продуктів; інформування та підвищення обізнаності операторів ринку і споживачів щодо безпечності та окремих показників якості харчових продуктів; встановлення вимог щодо стану здоров`я персоналу потужностей; здійснення державного контролю; притягнення операторів ринку, їх посадових осіб до відповідальності у разі порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів.
Відповідно до пункту 55 статті 1 Закону № 771/97-ВР, оператор ринку харчових продуктів (далі - оператор ринку) – суб`єкт господарювання, який провадить діяльність з метою або без мети отримання прибутку та в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво, виробництво, реалізація та/або обіг харчових продуктів та/або інших об`єктів санітарних заходів (крім матеріалів, що контактують з харчовими продуктами), і який відповідає за виконання вимог цього Закону та законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. До операторів ринку належать фізичні особи, якщо вони провадять діяльність з метою або без мети отримання прибутку та займаються виробництвом та/або обігом харчових продуктів або інших об`єктів санітарних заходів.
Отже колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що на позивача розповсюджуються положення Закону № 2042-VIII як на оператора ринку, оскільки такий є суб`єктом господарювання, в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється реалізація та/або обіг харчових продуктів, що не спростовується апелянтом в своїх доводах.
Як вбачається із матеріалів справи, 25.02.2021 Ужгородським міським управлінням Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області проведено позапланову перевірку ФОП ОСОБА_1 , за наслідками якого складено акт № 21 в якому зазначено, що такий складено за результатами проведення позапланового заходу державного контролю (інспектування) стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин ФОП ОСОБА_1 , який здійснює роздрібну торгівлю м`ясом і м`ясними продуктами в спеціалізованих магазинах і такий павільйон знаходиться на ринку за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 6, 60). 
Під час такого позапланового заходу Головним управлінням Держпродспоживслужби в Закарпатській області встановлено, що станом на 25 лютого 2021 року вимоги припису № 20 від 06 березня 2020 року - не виконано. Факт не усунення порушення законодавства зафіксований в акті від 25 лютого 2021 року № 21, що складений за результатами проведення позапланового заходу державного контролю (інспектування) стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин.
Таким чином, на момент позапланової перевірки виконання припису № 20 від 06 березня 2020 року встановлено, що позивачем невиконані такі вимоги:
- облаштування місця для миття рук та миття і дезінфекції робочого інвентарю з встановленням рукомийника та мийки;
- проведення реконструкції, миття та дезінфекції холодильного обладнання;
- забезпечити потужність холодною та гарячою водою;
- окремі шафи для змінного одягу не придбано;
- оператор ринку не провів навчання з питань гігієни персоналу та гігієнічних вимог до обігу харчових продуктів.
25.02.2021 за результатами проведеного позапланового інспектування складено протокол № 2 про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин, законодавства про харчові продукти та корми» (а.с. 64-66), який отримано та підписано адвокатом Мовчан О.О.
Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Стаття 73 КАС України встановлює, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Позивачем не надано до суду жодного доказу спростовання відсутності вчиненого порушення, а тому його покликання на те, що акт містить посилання на протокол, чим порушено черговість складання документів, адже у вказаних документах відсутні зауваження чи заперечення представника позивача, який їх отримав та не скористався таким правом є необґрунтованими. 
Крім того, зауваження апелянта щодо зазначення в акті позапланової перевірки даних протоколу, який оформляється за результатами розгляду акту перевірки, свідчать лише про певні неточності в оформлених за результатами перевірки документах, проте жодним чином не спростовують зафіксованих у них порушень, за вчинення яких наступає юридична відповідальність.
Належним чином дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд першої інстанції встановив що позивач допустив до перевірки посадову особу відповідача до проведення планового/позапланового заходу державного нагляду (контролю) на предмет додержання законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин. Зауваження до організації та проведення відповідачем планового/позапланового заходу державного нагляду (контролю) на предмет додержання законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин, оформлення його результатів з боку позивача не надходило.
Порушення при проведенні відповідачем планового/позапланового заходу державного нагляду (контролю) на предмет додержання законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин, оформлення його результатів, судом не встановлені.
Також не встановлено порушень під час розгляду справи про притягнення позивача до відповідальності та накладення штрафу. 
З оскаржуваної постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області № 1/02.3-04 від 09.03.2021 вбачається, що така була винесена на підставі пункту 19 частини 1 статті 65 Закону №2042-VIII, штраф застосовано в сумі, передбаченій санкцією наведеної норми, вчинення позивачем правопорушення, передбаченого вказаною нормою, підтверджується належними та допустимими доказами. 
З огляду на наведене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що оскаржувана постанова прийнята на підставі, у межах повноважень та у спосіб встановлений законодавством України, а тому відсутні підстави для її скасування.
Таким чином, позовні вимоги позивача є необґрунтованими, доказів, які б спростували правомірність прийнятої відповідачем постанови про накладення штрафу позивачем не надано, а відтак позов задоволенню не підлягає.
Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги відповідача не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. 
Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, у пункті 23 рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника. 
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Підстав для розподілу судових витрат підставі статті 139 КАС України немає.
Суд апеляційної інстанції також зазначає, що відповідно до пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження). 
Згідно пункту 10 частини 6 статті 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. 
Проаналізувавши характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників справи, суд апеляційної інстанції зазначає, що дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України. 
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року у справі №260/1090/21 – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

                  Головуючий суддя                                          Н.В. Ільчишин

                  Судді                                                                Р.Й. Коваль

                                                                                            В.В. Гуляк