ОКРЕМА ДУМКА 
судді ОСОБА_1 
справа №  757/24589/14-к
провадження № 51-4098км21
Не погоджуюсь з ухваленим рішенням, оскільки вважаю, що відсутні підстави до скасування ухвали Київського апеляційного суду від 08.07.2021 про повернення апеляційної скарги у зв`язку з тим, що вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушила питання про поновлення процесуального строку.
У частинах 2 та 3 статті 395 КПК встановлено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. 
За правовою позицією об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеною в постанові від04 листопада 2019 року, якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то  строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.
Водночас обставини провадження, які розглядала об`єднана палата, відрізняються від обставин цього провадження. Аспекти процесуальної поведінки сторін провадження мають свідчити про добросовісне використання процесуальних повноважень. 
Вважаю, що поінформованість особи з будь-яких інших джерел, чи наявність можливості дізнатися про суть постановленого рішення, яке оскаржується, не впливає на правила обчислення процесуального строку, передбаченого частиною 3 статті 395 КПК, лише в тому разі, коли особа діє сумлінно і за відсутності приводів вважати її поведінку такою, що пов`язана зі штучним створенням підстав до здійснення процесуальних дій. 
За твердженням захисника, копію оскарженої в апеляційному порядку ухвали слідчого судді від 28.08.2014він отримав 20.05.2021.
Договір про надання правової допомоги захисником укладено 13.09.2019.
З довідки, виданої слідчим слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України, встановлено, що ухвала слідчого судді про арешт майна, постановлена у  межах судової справи № 757/24589/14-к, долучена до матеріалів кримінального провадження № 42014000000000369 (а.с. 25-28, том 8). 
З матеріалами 8 тому кримінального провадження № 42014000000000369 (а.с. 20-28) захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_2 ознайомився 22.10.2019. Ознайомлення з матеріалами провадження проведено шляхом їх фотографування, про що зазначено у відповідному протоколі, підписаному захисником.
За своїм процесуальним значенням надання стороною обвинувачення для фотографування наявної в матеріалах кримінального провадження копії судового рішення дорівнює врученню його копії, оскільки такий факт отримує процесуальне відображення в матеріалах справи, а сторона захисту отримує повний тест судового рішення із достовірного джерела. 
Крім того, за приписами ст. 371 КПК усі судові рішення викладаються письмово у паперовій та електронній формах. Судові рішення в електронній формі оформляються згідно з вимогами законодавства у сфері електронних документів та електронного документообігу, а також електронного цифрового підпису. За вимогами п. 1 розділу ІІІ Порядку ведення ЄДРСР електронний примірник судового рішення оприлюднюється шляхом надсилання до Реєстру у день його виготовлення засобами АСДС. 
Серед судових рішень, оприлюднених в ЄДРСР станом на 22.10.2019, за результатами пошуку за контекстом 42014000000000369, відображена й ухвалав судовій справі № 757/24589/14-к, яка оприлюднена 19.01.2016. 
Сторона захисту не заперечує, що відомості про арешт майна своєчасно внесені до Державного реєстру обтяжень рухомого майна, також відкритого для ознайомлення. 
Зміст оприлюдненої ухвали не викликає труднощів до усвідомлення власником, що накладений арешт майна стосується його інтересів.
Сторона захисту, ознайомившись 22.10.2019 з наданою стороною обвинувачення частиною матеріалів, із заявою про видачу копії ухвали слідчого судді в цій справі своєчасно не звернулася.
З урахуванням належного фаху захисника, рівня цифровізації (впровадження цифрових технологій) ЄДРСР, обліку обтяжень арештованого майна, рівня доступу до відповідної інформації та її обсягу у відкритих реєстрах, звернення сторони захисту із клопотанням про надання копії ухвали слідчого судді саме у травні 2021 року потребує відповідного обґрунтування в касаційній скарзі. 
Обґрунтування причин того, що захист звернувся з клопотанням про отримання копії судового рішення лише у травні 2021, як і посилання на докази вжиття заходів до отримання ухвали слідчого судді з жовтня 2019 року, касаційна скарга не містить. Вагомих аргументів до того, щоб вважати поведінку захисника такою, що пов`язана із вживанням розумних заходів для того, щоб належно реалізувати процесуальне право (повноваження) в доводах касаційної скарги не наведено. 
Одним з аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata (принципу остаточності рішення). Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (USTIMENKO v. UKRAINE, № 32053/13, § 46, ЄСПЛ, від 29 жовтня 2015 року).
Отже, вважаю, що касаційна скарга захисника ОСОБА_3 повинна бути залишена без задоволення, а ухвала Київського апеляційного суду від 08.07.2021 – без зміни.
 
суддя
ОСОБА_1