П О С Т А Н О В А
     І М Е Н Е М    У К Р А Ї Н И
 
13 жовтня 2021 року                                                                            місто Київ 
                                                                                                                                                                                          справа № 359/4833/19
                                                                                                 провадження № 22-ц/824/12097/2021
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання - Онопрієнко К.С.,
 
сторони: 
позивач - Акціонерне товариство "Альфа Банк"
відповідач - ОСОБА_1 
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві апеляційну скаргу  Акціонерного товариства "Альфа Банк"
на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 серпня 2020 року, постановлену у складі судді Борця Є.О., 
у справі за позовом  Акціонерного товариства "Альфа Банк" до ОСОБА_1 про визнання житлового будинку предметом іпотеки,-
 
В С Т А Н О В И В:
 
            У червні 2019 року АТ "Укрсоцбанк"  звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання нерухомого  майна предметом іпотеки. 
            Ухвалою Бориспільського міськрайоного суду Київської області  від 20 лютого 2020 року залучено АТ "Альфа Банк" в якості  правонаступника позивача АТ "Укрсоцбанк".  
            Ухвалою Бориспільського міськрайоного суду Київської області  від  10 серпня 2020  року  залишено без розгляду  позовну заяву АТ "Альфа Банк" до ОСОБА_1 про визнання житлового будинку предметом іпотеки.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду,  представник позивача АТ "Альфа -Банк" - адвокат Півторак Т.О. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.
В апеляційній скарзі, посилається  на те, що судом першої інстанції неправомірно застосовано положення ст. 257 ЦПК України, оскільки  разом із позовною заявою банком до суду направлено клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача в усіх судових засіданнях, що викладене окремим документом. Позивач скористався наданим йому правом на розгляд справи за його відсутності, що підтверджується матеріалами справи. Ухвала суду не містить жодного посилання, чим саме неявка представника позивача перешкоджала суду розглянути справу по суті. Судом не визнано явку  представника позивача обов`язковою.  З метою недопущення розповсюдження короновірусу COVID-19, для убезпечення від ризику життя та здоров`я людей, зокрема учасників справи та працівників суду представники АТ "Альфа-Банк" утримувались від участі  в судових засіданнях, якщо слухання не передбачали їх обов`язкової участі. Крім цього, судову повістку про розгляд справи призначений на 10 серпня 2021 року представник банку не отримував, а тому не був повідомлений належним чином про розгляд справи.
Відповідач ОСОБА_1   своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалась. 
В судовому засіданні представник позивача АТ "Альфа-Банк" - адвокат Сидорова Ю.В. доводи апеляційної скарги підтримала в повному обсязі та просила апеляційну скаргу задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про день та час розгляду справи в установленому законом порядку, причини неявки суду не повідомили, а тому колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у їх відсутність відповідно до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України.
Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., вислухавши пояснення представника позивача,  перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.
У червні 2019 року позивач АТ "Укрсоцбанк"  звернувся до суду  з позовом до ОСОБА_1 про визнання нерухомого майна предметом іпотеки.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області 12 червня 2019 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначений на  9 серпня 2019 року /а.с. 26/ .
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2020 року залучено  АТ "Альфа-Банк" в якості позивача замість АТ "Укрсоцбанк", в судовому засіданні оголошено перерву у розгляді справи до 31 березня 2020 року /а.с. 58, 60-61/. Учасники справи, у тому числі і представник АТ "Альфа-Банк" - адвокат Петренко С.В., були під розписку повідомлені про наступне судове засідання призначене на 31 березня 2020 року /а.с.62/.
31 березня 2020 року судове засідання не відбулось у зв`язку з введенням карантинних обмежень з метою запобігання поширення короновірусної хвороби COVID-19, про що секретарем судового засідання складена відповідна довідка. Розгляд справи перепризначено на 20 травня 2020 року /а.с.63/.
19 травня 2020 року   представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Самчук  М.В.  подала до суду заяву про перенесення розгляду справи у зв`язку з запровадженням  в Україні з 12 березня по 22 травня 2020 року карантину через спалах у світі короновірусної хвороби COVID-19,та пов`язаних з цим обмежуючих заходів /а.с.64-65/.
20 травня 2020 року розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою учасників справи на 3 липня 2020 року /а.с. 68/, про що позивач АТ "Альфа-Банк", був повідомлений у встановленому законом порядку, що підтверджується зворотним повідомленням про отримання поштового відправлення /а.с. 69/.
3 липня 2020 року представником АТ "Альфа-Банк" - адвокатом Півтораком Т.О.  подано до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з прийняттям на засіданні Кабінету Міністрів України 17 червня 2020 року  постанови про продовження карантинних заходів в Україні до 31 липня 2020 року /а.с.70/.  
3 липня 2020 року судове засідання у справі відкладено, у зв`язку з неявкою в судове засідання представника позивача та надходженням від нього заяви про перенесення розгляду справи. Розгляд справи відкладено на 10 серпня 2020 року  /а.с.76/, про що позивач АТ "Альфа-Банк", був повідомлений у встановленому законом порядку, що підтверджується зворотним повідомленням про отримання поштового відправлення /а.с. 76/.
Ухвалою  районного суду м.Києва  від 10 серпня 2020 року залишено без розгляду позовну заяву АТ "Альфа Банк" до ОСОБА_1 про визнання житлового будинку предметом іпотеки.
Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що  представник позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи,  повторно не з`явився в судове засідання, клопотання про розгляд справи за його відсутності не надав. Систематичні неявки представника позивача у судові засідання об`єктивно перешкоджають продовженню розгляду справи, чергове відкладення розгляду справи призведе до невиправданого затягування розгляду справи понад розумний строк, враховуючи те, що позов поданий до суду у червні 2019 року.
 Колегія суддів  погоджується з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного. 
Відповідно до положень ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема, у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
Системний аналіз наведених процесуальних норм свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.
При цьому процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду при неповідомленні причин неявки. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.
Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Таким чином, згідно з вимогами процесуального закону суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Також вказані норми законодавства не містять вказівки і на те, що для визнання неявки в судове засідання повторною попередня неявка повинна бути такою, що відбулася лише з невідомих суду причин, або з причин, що визнані судом неповажними. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Такий правовий висновок, міститься у постанові Верховного Суду від 11 вересня 2020 року у справі № 740/1734/18, де залишаючи без змін судові рішення про залишення позову без розгляду, Верховний Суд вказав, що суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Аналогічні правові висновки викладено в постановах Верховного Суду від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 16 березня 2020 року у справі № 390/1076/18-ц, від 19 вересня 2018 року у справі 760/1143/16-ц, від 27 червня 2018 року у справі № 201/15122/15-ц.
Доводи апеляційної скарги про те, що представник позивача не був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи призначений на 10 серпня 2021 року, спростовуються матеріалами справи, а саме зворотним повідомленням про отримання поштового відправлення /а.с. 76/.
Доводи апеляційної скарги  представника АТ "Альфа-Банк" про те, що в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без участі представника позивача подана разом з позовною заявою,  є безпідставними, оскільки матеріали справи такої заяви не містять.
Посилання на те, що карантинні заходи перешкоджали представнику позивача з`являтися в судові засідання  є необґрунтованими, оскільки Постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), та етапів послаблення протиепідемічних заходів" прийнято рішення про ослаблення карантину. Таким чином після 22 травня 2020 року сам по собі запроваджений карантин не є достатньою перешкодою для виконання учасниками справи своїх процесуальних обов`язків та явки в судові засідання.
Наявність карантину  не позбавляла представника позивача АТ "Альфа-Банк" подати заяву про розгляд справи у його відсутність та не позбавляла можливості з`явитись в судові засідання.
Інших доводів апеляційна скарга не містить. 
Враховуючи тривалість розгляду справи, наявність клопотань про відкладення розгляду справи, колегії суддів дійшла висновку, що дії представника АТ "Альфа-Банк" спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу всупереч принципу ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, порушує права інших учасників судового процесу, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.
Враховуючи вказані фактичні обставини справи та надані на їх підтвердження докази, колегія  суддів вважає, що  суд першої інстанції  прийшов до обґрунтованого висновку  про наявність правових підстав для залишення позову АТ "Альфа-Банк" без розгляду.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права,  є законною та обґрунтованою,  підстав для її скасування чи зміни не вбачається, тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - залишити без змін. 
Керуючись  ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390  ЦПК  України,
суд,-
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Альфа Банк" залишити без задоволення.
Ухвалу  Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 серпня 2020 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з  дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.
 
Повна постанова складена 19 жовтня 2021 року.

Суддя-доповідач:                                                                     О.І. Шкоріна 
 
Судді:                                                                                        Л.Д. Поливач
 
                                                                                                   А.М. Стрижеус